Anexa - Consiliul Judeţean Giurgiu
Anexa - Consiliul Judeţean Giurgiu
Anexa - Consiliul Judeţean Giurgiu
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
statisticile din anul 2006. Următoarele culturi, în ordinea contribuţiei la producţia<br />
totală sunt: cultura de floarea-soarelui, care a înregistrat o revenire cu 43% în anul<br />
2006, după scăderea din anul 2005. O creştere de 132% înregistra producţia de<br />
struguri în 2006, comparativ cu anul 2005.<br />
Din datele de mai sus se observă o cotă ridicată a producţiei animale din totalul<br />
producţiei totale la nivelul judeţului <strong>Giurgiu</strong>, deşi în acest an 2006 producţia agricolă<br />
animală a înregistrat o scădere de 18% faţă de anul anterior. <strong>Giurgiu</strong> este<br />
recunoscut pentru bogatele resurse de lapte, constituind în urmă cu aprox. 10 ani<br />
un centru de producţie de lapte pentru judeţele din jur. In prezent tendinţa de<br />
scădere a nivelului producţiei de lapte s-a accentuat, una dintre cauze fiind faptul că<br />
micii fermieri, marea pondere a celor care deţin materia primă laptele, îşi vând<br />
animalele producătoare de lapte, ajunse la pragul de neproductivitate, fără a mai<br />
avea resurse de a cumpăra altele înlocuitoare.<br />
Principala problemă, atât pentru producţia vegetală cât şi pentru producţia animală<br />
rămâne lipsa unei reţele articulate şi funcţionale de colectare a produselor agricole.<br />
Din această cauză, populaţia din aşezările rurale găseşte singura soluţie în<br />
comercializarea produselor la preţuri derizorii către cumpărători neautorizaţi de<br />
genul „samsarilor”.<br />
Aici intervine problema lipsei unui preţ de referinţă, instrument de politică publică<br />
naţională, ce i-ar proteja pe fermierii care nu au spaţiu pentru depozitarea<br />
cerealelor şi vând la preţul scăzut pe care îl impun cumpărătorii. La nivelul<br />
societăţilor mari, cu exploataţii agricole de mari suprafeţe, s-a început amenajarea<br />
de depozite pentru evitarea acestor constrângeri. Pentru majoritatea producătorilor<br />
de lapte problema rămâne actuală.<br />
In ceea ce priveşte resursele forestiere, la sfârşitul anului 2007, în judeţul <strong>Giurgiu</strong>,<br />
suprafaţa fondului forestier era de 38106 ha, reprezentând 5,8% din fondul forestier<br />
al regiunii Sud – Muntenia şi 0,6% din fondul forestier naţional. Pe viitor, Direcţia<br />
Silvică <strong>Giurgiu</strong> are în vedere un proiect de împădurire şi un alt proiect de creare a<br />
unor perdele de protecţie a căilor de comunicaţii.<br />
4.2. Provocări actuale<br />
Cauzele performanţelor slabe ale agriculturii în judeţul <strong>Giurgiu</strong> sunt numeroase:<br />
slaba mecanizare, diminuarea calităţii solurilor datorită alocării unui număr reduse<br />
de îngrăşăminte chimice, schimbările climatice, lipsa forţei de muncă specializate în<br />
agricultură şi totodată îmbătrânirea forţei de muncă actuale, fărâmiţarea excesivă a<br />
terenurilor, sistemul de irigaţii nefuncţional.<br />
Unul dintre elementele care îngreunează producţia agricolă la nivelul<br />
judeţului <strong>Giurgiu</strong> este slaba mecanizare a agriculturii. La sfârşitul anului<br />
2006 numărul tractoarelor era în scădere, în valoare de 4303 bucăţi faţă<br />
de 4260 în anul precedent, la distanţă considerabilă de judeţul Teleorman,<br />
judeţ din regiune considerat tot agricol, care avea în 2006 un număr de<br />
7561 bucăţi tractoare. Totodată, parcul de tractoare din judeţul <strong>Giurgiu</strong><br />
reprezenta 13,5% din acest indicator la nivelul regiunii Sud – Muntenia şi<br />
2,5% din valoarea la nivel naţional.<br />
Deşi se observă o creştere a numărului utilajelor agricole în perioada 2000-2006 la<br />
nivel judeţean (3684 bucăţi în 2000 şi 4303 bucăţi în 2006) situaţia reală nu este<br />
încurajatoare. Astfel, datele existente indică doar pentru tractoare agricole o<br />
suprafaţă de 60 ha arabilă/bucată tractor, ceea ce reprezintă o suprafaţă uriaşă de<br />
lucrat dacă comparăm cu suprafaţa de 5-7 ha de teren lucrat cu un tractor în alte<br />
ţări din Uniunea Europeană ( de ex. Germania, Franţa). Mai mult, utilajele existente,<br />
toate aflate în proprietate privată, sunt majoritatea în stare neconformă de<br />
funcţionare.<br />
Faptul că micii fermieri nu alocă suficiente resurse financiare întreţinerii<br />
terenurilor cultivate a dus în timp la o reducere a calităţii trenului agricol şi<br />
la apariţia unor tipuri de boli specifice producţiei vegetale. Doar în anul<br />
55