Anexa - Consiliul Judeţean Giurgiu
Anexa - Consiliul Judeţean Giurgiu
Anexa - Consiliul Judeţean Giurgiu
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
4<br />
Sumar executiv<br />
Premisa de la care s-a plecat pentru a iniţia proiectul de elaborare a Strategiei de<br />
Dezvoltare a Judeţului <strong>Giurgiu</strong> a fost aceea de a se crea un document care să<br />
răspundă obiectivului central de îmbunătăţire a calităţii vieţii populaţiei din judeţul<br />
<strong>Giurgiu</strong>, beneficiarii finali ai Strategiei de Dezvoltare a judeţului <strong>Giurgiu</strong>.<br />
Analiza socio-economică a judeţului <strong>Giurgiu</strong>, această primă secţiune din<br />
documentul ce va constitui viitoarea Strategie de Dezvoltare a judeţului <strong>Giurgiu</strong>, a<br />
avut drept scop evaluarea nevoilor de dezvoltare strategică a judeţului <strong>Giurgiu</strong> pe<br />
sectoare prioritare. Rezultatele acestei etape vor constitui fundamentul pe care se<br />
vor clădi acţiunile de urmat din viitoarea Strategie.<br />
Această Analiză s-a dorit a fi o evaluare obiectivă a situaţiei actuale şi a<br />
potenţialului de dezvoltare a judeţului <strong>Giurgiu</strong>. Provocarea centrală a fost aceea de<br />
a identifica câteva pârghii de dezvoltare care să continue şi să valorifice prin<br />
adăugarea unui plus de valoare, resurse şi aspecte specifice, identitare, deja<br />
existente în judeţul <strong>Giurgiu</strong> dar şi de a îmbina tradiţionalul cu inovarea.<br />
Pentru a avea creştere economică într-o comunitate trebuie să existe resurse<br />
umane care să producă această creştere. In judeţul <strong>Giurgiu</strong> însă, analiza a relevat<br />
indicatorul privind speranţa de viaţă, la cea mai scăzută valoare la nivel naţional.<br />
Misiunea noastră în continuare a fost să descoperim care sunt cauzele acestei stări<br />
de fapt, ce le lipseşte giurgiuvenilor pentru a merge mai departe, ce îi împiedică să<br />
spere că le va fi mai bine în viitor, rămânând în judeţul lor? Starea de fapt, adică<br />
populaţia acut îmbătrânită, cea mai ridicată valoare a raportului salariaţi/pensionari<br />
la nivel naţional, servicii de sănătate de slabă calitate sau inexistente în mediul rural<br />
şi chiar lipsa infrastructurii de formare a resurselor umane pentru viitor (cea mai<br />
mică valoare a ratei de cuprindere şcolară la toate nivelurile de învăţământ)<br />
constituie deja motive suficiente pentru percepţia generală a locuitorilor judeţului<br />
<strong>Giurgiu</strong>, pentru lipsa încrederii într-un trai mai prosper. Este credibil în acest sens<br />
faptul că peste 60% dintre locuitorii judeţului nu se identifică cu judeţul <strong>Giurgiu</strong> ci cu<br />
localitatea natală. Pe de altă parte, locuitorii care nu vor să părăsească judeţul, ar<br />
rămâne cu condiţia să aibă acces la locuri de muncă mai bine plătite şi condiţii mai<br />
bune de viaţă.<br />
Judeţul înregistrează o evoluţie negativă a dinamicii ofertei forţei de muncă. Astfel,<br />
activitatea economică principală, agricultura, este practicată în procent de peste<br />
50% în regim de subzistenţă, de populaţia îmbătrânită. In prezent, judeţul <strong>Giurgiu</strong> a<br />
pierdut din statutul de unul dintre cele mai prospere judeţe agricole ale României<br />
astfel că se impune găsirea de soluţii de revigorare a principalului domeniu<br />
economic. „Moştenirea” educaţională din perioada dinainte de 1989 îl împiedică pe<br />
micul fermier să accepte noi metode de practicare a agriculturii prin asociere sau, în<br />
cazuri extreme, vânzarea terenului atunci când nu-l mai poate lucra. De aici apare<br />
nevoia de programe educaţionale şi de informare în mediul rural.<br />
Una dintre cele mai importante pârghii de dezvoltare pe care poate miza judeţul<br />
<strong>Giurgiu</strong> este exploatarea avantajului de a se intersecta pe teritoriul judeţului a unei<br />
reţele complexe de transport, constituită din drumuri naţionale şi internaţionale.<br />
Investiţiile în infrastructura de transport, pe cale rutieră, navală, aeriană și feroviară<br />
constituie premise fundamentale pentru fructificarea statutului de judeţ de tranzit în<br />
sudul României. Tranzitul prin <strong>Giurgiu</strong> trebuie să aducă prosperitate<br />
locuitorilor săi prin activităţi de comerţ, productive şi de servicii suport pentru<br />
zona sudică a României. Situaţia din teritoriu arată însă o stare precară a<br />
infrastructurii, care în prezent stopează atragerea investitorilor în judeţ.<br />
Unul dintre obiectivele viitoarei Strategii este de a reconfirma identitatea judeţului<br />
<strong>Giurgiu</strong> pe fundamentele tradiţionale şi de a recâştiga încrederea populaţiei într-un<br />
trai mai bun (pentru că mulţi giurgiuvenii se simt încă ataşaţi de judeţul natal).<br />
Fundaţia pentru aceste investiţii există. Rămâne de văzut prin ce modalitate vor<br />
putea fi folosite aceste avantaje în mod armonios pentru promovarea unui judeţ mai<br />
atrăgător şi mai prosper.