Anexa - Consiliul Judeţean Giurgiu
Anexa - Consiliul Judeţean Giurgiu
Anexa - Consiliul Judeţean Giurgiu
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Sursa: Agenţia <strong>Judeţean</strong>ă pentru Ocuparea Forţei de Muncă, 2008<br />
Acest deficit de forţă de muncă se datorează migraţiei forţei de muncă a<br />
specialiştilor, cum ar fi cel din domeniul construcţiilor navale ai căror specialişti au<br />
migrat spre alte zone din ţară (Mangalia şi Constanţa) odată cu desfiinţarea<br />
Şantierului Naval <strong>Giurgiu</strong>, în anii 1999-2000. În acel moment aceştia nu şi-au mai<br />
putut găsi un loc de muncă pe piaţa muncii locale, conform pregătirii profesionale,<br />
iar în alte sectoare deficitul de forţă de muncă, cum ar fi cel din domeniul<br />
construcţiilor, se datorează migraţiei forţei de muncă spre capitală sau în ţări din<br />
UE.<br />
2.4.4. Formarea continuă<br />
Formarea profesională continuă, ca parte a ofertei educaţionale, reprezintă unul din<br />
instrumentele care contribuie la creşterea gradului de ocupare a forţei de muncă,<br />
persoanele care urmează un program de formare profesională dobândind<br />
competenţele necesare pentru a fi încadrate în muncă în meserii deficitare pe piaţa<br />
forţei de muncă dezvoltându-şi, în acelaşi timp, aptitudinile care să le permită<br />
găsirea cu uşurinţă a unui loc de muncă corespunzător pregătirii deţinute.<br />
Formarea continuă are, din acest punct de vedere, un impact direct asupra gradului<br />
de absorbţie pe piaţa muncii. În ceea ce priveşte situaţia din judeţul <strong>Giurgiu</strong>, în anul<br />
2007, au fost cuprinse în programe de formare profesională gratuite 697 persoane,<br />
dintre aceştia 651 persoane au fost şomeri.<br />
Cea mai mare deschidere către participarea la o formă de instruire a avut-o<br />
categoria de persoane cuprinse între 35 şi 45 de ani (34,4% din total şomeri<br />
participanţi la cursuri). Se observă că tinerii şi persoanele peste 45 de ani acceptă<br />
mai greu o nouă calificare, dovedind o flexibilitate scăzută.<br />
După nivelul de instruire cei mai mulţi participanţi au fost din categoria absolvenţilor<br />
de şcoală generală (45%). Sectoarele de activitate pentru care s-au organizat<br />
cursuri şi la care a fost cuprins un număr mare de persoane sunt: agricultură<br />
(lucrător în cultura plantelor, lucrător în creşterea animalelor), construcţii (lucrător în<br />
structuri pentru construcţii, mozaicar - faianţar), informatică/tehnologia informaţiilor<br />
(operator introducere, validare şi prelucrare date), comerţ (comerciant vânzător<br />
mărfuri alimentare), industrie alimentară, a băuturilor şi a tutunului (ospătar,<br />
bucătar, patiser), servicii (frizer, coafor, manichiurist, agent vânzări, administrator<br />
imobil, contabil).<br />
Profilul dominant în judeţ al cererii de forţă de muncă este dat de următoarele<br />
domenii (în ordinea descrescătoare a numărului de locuri de muncă vacante):<br />
construcţii, comerţ, construcţii şi reparaţii de nave, mecanică, industrie textilă,<br />
industrie alimentară, creşterea păsărilor şi prepararea produselor din carne,<br />
transporturi, hoteluri şi restaurante.<br />
Datele şi tendinţele analizate în subcapitolul anterior, referitor la preferinţele pentru<br />
învăţământul profesional corespund situaţiei privind cererea de formare continuă.<br />
31