Anexa - Consiliul Judeţean Giurgiu
Anexa - Consiliul Judeţean Giurgiu
Anexa - Consiliul Judeţean Giurgiu
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
28<br />
2.4.2. Migraţia forţei de muncă<br />
Un factor deosebit de important pentru structura populaţiei active este reprezentat<br />
de situaţia migraţiei externe şi interne pe piaţa muncii. În ceea ce priveşte migraţia<br />
internă, fluxul migratoriu este îndreptat preponderent înspre municipiul Bucureşti în<br />
a cărui proximitate se află judeţul <strong>Giurgiu</strong>. Migraţia externă în acest judeţ cunoaşte<br />
aceeaşi tendinţă de creştere înregistrată la nivelul întregii ţări. Schimbările din<br />
sistemul politico-social românesc survenite după 1990 au făcut ca populaţia din<br />
regiune să se poată îndrepta atât spre ţările membre ale Uniunii Europene, cât şi<br />
spre SUA şi Canada. După anul 1995, Regiunea Sud Muntenia cunoaşte o<br />
emigrare a populaţiei (în special a celei tinere, fără ocupaţie) către Italia, Spania şi<br />
alte ţări europene.<br />
Tabel 2.14. Migraţia populaţiei în interiorul regiunii Sud Muntenia interregională şi externă în<br />
perioada 2000 – 2003<br />
Regiunea Sud<br />
Muntenia<br />
Sosiţi Plecaţi Migraţie externă Sold migratoriu<br />
167.7<br />
39<br />
Sosiţi Plecaţi Intern Inclusiv<br />
migraţia<br />
externă<br />
172.040 1.132 2.605 -<br />
4.301<br />
- 5.774<br />
Sursa : INS – Anuarul Statistic - Direcţia Regională de Statistică Sud Muntenia<br />
Luând în considerare tendinţele demografice ale populaţiei la nivel regional şi<br />
considerând constante ratele de participare la activitatea economică precum şi rata<br />
de migrare a populaţiei, în special celei active, oferta de forţă de muncă în orizontul<br />
2005-2013 se va reduce în regiunea Sud Muntenia în medie cu 5,2%. Judeţele în<br />
care oferta de forţă de muncă se va reduce cel mai semnificativ sunt:<br />
Teleorman(11,3%) şi <strong>Giurgiu</strong> (6,2%).<br />
0,0<br />
-2,0<br />
-4,0<br />
-6,0<br />
-8,0<br />
-10,0<br />
-12,0<br />
Proiectia dinamicii ofertei restranse 2005-2013 in judetele regiunii S (in %)<br />
Argeş Călăraşi Dâmbov iţa <strong>Giurgiu</strong> Ialomiţa Prahov a Teleorman Total S<br />
-3,8 -3,8 -4,0<br />
-6,2<br />
-4,6 -4,7<br />
-11,3<br />
Sursa : INS – Anuar Statistic Direcţia Regională de Statistică Sud Muntenia<br />
În ceea ce priveşte situaţia populaţiei active, această tendinţă negativă este<br />
completată,după cum vom vedea în următorul capitol, de aspectele legate de<br />
gradul de ocupare pe piaţa muncii a populaţiei active.<br />
2.4.3. Şomajul şi situaţia locurilor de muncă vacante<br />
Numărul şomerilor înregistraţi în judeţul <strong>Giurgiu</strong> la sfârşitul anului 2007 era de 4.090<br />
persoane (1.881 femei), în scădere faţă de anul precedent cu 943 persoane pe total<br />
(116 femei). Rata şomajului înregistrat la nivel judeţean era de 4,5%, cu 0,4 puncte<br />
procentuale mai mare decât rata şomajului la nivel naţional.<br />
Din punctul de vedere al şomajului pe medii de rezidenţă, la sfârşitul anului 2007,<br />
ponderea şomerilor din populaţia stabilă în vârstă de 18-62 ani, la nivelul judeţului,<br />
reprezintă 2,4%, respectiv 1,9% în mediul urban şi 2,7% în mediul rural. Referitor la<br />
structura şomajului după nivelul de instruire, şomerii cu nivel de instruire primar,<br />
gimnazial şi profesional au ponderea cea mai mare în totalul persoanelor care sunt<br />
în căutarea unui loc de muncă în judeţul <strong>Giurgiu</strong> (78,1%). Şomerii cu nivel de<br />
instruire liceal şi post-liceal reprezintă 20% iar cei cu studii universitare doar 1,9%.<br />
-5,2