116 Per total economie, Prahova înregistrează cea mai mare cifră de afaceri (33% din total regiune), iar Călăraşi şi Teleorman cea mai scăzută (6%). Pe activităţi economice, cea mai ridicată cifră de afaceri în industrie este realizată tot în judeţul Prahova (38% din cifra de afaceri în industrie la nivelul regiunii, pe locul I la nivel naţional), urmată de Argeş (33,3%), pe ultimul loc situându-se Călăraşi, cu (4,0%). Sursa: Planul de Implementare a Planului Regional de Acţiune 2006-2008, Regiunea Sud- Muntenia. În regiune există 11 parcuri industriale, ştiinţifice şi tehnologice, turistice şi de agrement (o treime din numărul total de parcuri existente în România), 5 dintre acestea fiind localizate în judeţul Prahova. Principalele probleme ce caracterizează această zonă sunt legate de declinul unităţilor industriale, care a generat o rata mare a şomajului şi probleme sociale, în special în localităţile urbane mono-industriale: Mizil, Plopeni, Urlaţi, Costeşti şi Câmpulung Muscel. Contribuţia industriei la PIB-ul regional este de 30%, în special prin industria chimică şi petrochimica (Prahova şi Argeş), maşini, echipamente de transport, materiale de construcţii (Prahova, Argeş, Dâmboviţa), industria textilă, confecţii şi industria alimentară. Populaţia ocupată, pe activităţi economice Valori la 1 iulie 2004 % Regiune AG CL DB GR IL PH TR România Agricultură 39,7 30,6 51,5 38,6 57,5 50,7 24,5 59,4 32,0 Industrie 23,7 30.6 16,9 24,7 10,8 14,9 30,8 15,3 23,5 Servicii 36,6 36,6 31,6 36,7 31,7 34,4 44,7 25,3 44,5 În ceea ce priveşte ocuparea populaţiei pe domenii economice, în judeţele din nord predominante sunt serviciile şi industria, în timp ce în Teleorman, Ialomiţa, <strong>Giurgiu</strong> şi Călăraşi rata de ocupare în agricultură depăşeşte 50%. De altfel, partea sudică a Regiunii (judeţele Călăraşi, <strong>Giurgiu</strong>, Ialomiţa şi Teleorman) este o zonă tradiţional subdezvoltată, reprezentând al doilea „buzunar” de mare sărăcie în România (primul pol fiind cel din Regiunea Nord - Est). Principalele zone „problemă” din sudul regiunii sunt arealele adiacente ale oraşelor Turnu Măgurele, Zimnicea, Alexandria, Videle, <strong>Giurgiu</strong>, Olteniţa, Călăraşi, Slobozia şi Feteşti. Partea sudică însă beneficiază de un potenţial agricol remarcabil, (cea mai mare suprafaţă agricolă din România, din care 80% terenuri arabile), care însă nu este însă valorificat. Principalele probleme identificate sunt gradul mare de fărâmiţare al exploataţiilor agricole, ponderea scăzută a tehnologiilor moderne şi practicarea pe scară largă a agriculturii de subzistenţă, acestea făcând aproape imposibilă accesarea finanţărilor nerambursabile din fonduri europene.
Demografie şi piaţa muncii O proiecţie realizată de Institutul Naţional de Cercetare Ştiinţifică în Domeniul Muncii şi Protecţiei Sociale asupra pieţei forţei de muncă în regiune pentru perioada 2005-2013 anticipează o scădere constantă a ofertei de forţă de muncă, cu până la 11,3% în judeţul Teleorman, scădere datorată în principal evoluţiei demografice negative, scăderii numărului de elevi dar şi plecării populaţiei tinere: Sursa: Planul regional de acţiune pentru ocuparea forţei de muncă şi incluziune socială 2006-2008, Regiunea Sud-Muntenia Deja, în regiune, se înregistrează o scădere a populaţiei tinere şi o creştere a numărului persoanelor în vârstă, concomitent cu o reducere a populaţiei totale. Sursa: Planul regional de acţiune pentru ocuparea forţei de muncă şi incluziune socială 2006-2008, Regiunea Sud-Muntenia Conectivitate şi accesibilitate Una dintre cele mai importante resurse ale regiunii Sud – Muntenia este reprezentată de fluviul Dunărea. În condiţiile în care conectivitatea rutieră a judeţelor din sud este net inferioară celor din nord (ponderea drumurilor publice în sud este aproape la jumătate faţă de nordul regiunii), utilizarea sa este esenţială pentru valorificarea potenţialului zonei şi pentru dinamizarea activităţilor economice. 117
- Page 2 and 3:
CUPRINS Capitol I Analiza socio-eco
- Page 4 and 5:
4 Sumar executiv Premisa de la care
- Page 6 and 7:
6 INTRODUCERE Cap. 1 Giurgiu în co
- Page 8 and 9:
8 Sursa: ADR Sud-Muntenia, 2008 Sit
- Page 10 and 11:
10 Concluzii Intr-o regiune plasat
- Page 12 and 13:
12 Tabel 2.1.Populaţia stabilă, p
- Page 14 and 15:
14 Aceşti indicatori se referă la
- Page 16 and 17:
16 120 100 Tabel 2.4. Ponderea unit
- Page 18 and 19:
18 26,1% Tabel 2.6. Ponderea număr
- Page 20 and 21:
20 Pensia medie lunară a unui pens
- Page 22 and 23:
22 clubul sportiv şcolar, Palatul
- Page 24 and 25:
24 Conform tendinţelor semnalate,
- Page 26 and 27:
26 În anul 2007, populaţia în v
- Page 28 and 29:
28 2.4.2. Migraţia forţei de munc
- Page 30 and 31:
30 Domeniul de activitate Construc
- Page 32 and 33:
32 Astfel, pentru nivelul 3 de preg
- Page 34 and 35:
34 Concluzii În urma analizei real
- Page 36 and 37:
36 Tabel 3.1. Factori determinanţi
- Page 38 and 39:
38 9,9% 9,3% 5.8% 11,0% 1,8% 11,1%
- Page 40 and 41:
40 O analiză a performanţei firme
- Page 42 and 43:
42 Balanţa comercială a judeţulu
- Page 44 and 45:
44 3.3.3. Parcul Industrial Giurgiu
- Page 46 and 47:
46 cu software modern de management
- Page 48 and 49:
48 Tabel 3.9. Câştigul salarial n
- Page 50 and 51:
50 Concluzii 1. Judeţul Giurgiu es
- Page 52 and 53:
52 Privire generală Judeţul Giurg
- Page 54 and 55:
54 Giurgiu, Agenţia de Plăţi şi
- Page 56 and 57:
56 2006 s-a înregistrat o creşter
- Page 58 and 59:
58 pentru suma de 50 euro/ha, fie c
- Page 60 and 61:
60 Accesarea de finanţări Asoci
- Page 62 and 63:
62 Cap. 5 Transport şi infrastruct
- Page 64 and 65:
64 5.1. Transportul rutier Privire
- Page 66 and 67: 66 Gradul preconizat de modernizare
- Page 68 and 69: 68 5.2. Transportul naval Sursa: GE
- Page 70 and 71: 70 agenţii economici care îşi de
- Page 72 and 73: 72 În mediul rural alimentarea cu
- Page 74 and 75: 74 Tabel 5.4. Reţeaua şi volumul
- Page 76 and 77: 76 PUNCTE TARI Intersectarea pe te
- Page 78 and 79: 78 Cap. 6 Turismul şi agrementul
- Page 80 and 81: 80 • Foişorul din Parcul Aleei u
- Page 82 and 83: 82 Capacitatea de cazare a judetulu
- Page 84 and 85: 84 străini sosiţi în judeţul Gi
- Page 86 and 87: 86 PUNCTE TARI • Unicitatea rezer
- Page 88 and 89: 88 Cap. 7 Cadrul instituţional - c
- Page 90 and 91: 90 AQ1.1. Numarul proiectelor prior
- Page 92 and 93: 92 Evaluând motivele din cauza că
- Page 94 and 95: 94 anvergură, de tipul parcurilor
- Page 96 and 97: 96 management de proiect, localită
- Page 98 and 99: 98 Fig 7.15. Persoane cu experienţ
- Page 100 and 101: 100 este un element foarte importan
- Page 102 and 103: 102 PUNCTE TARI Preocuparea admini
- Page 104 and 105: 104 Capitol II Analiza privind dezv
- Page 106 and 107: 106 Deschidere spre transport inter
- Page 108 and 109: 108 Sursa: Sondaj realizat asupra p
- Page 110 and 111: 110 PUNCTE TARI Intersectarea pe t
- Page 112 and 113: 112 În cadrul acestei politici, se
- Page 114 and 115: 114 Manualul de evaluare a competit
- Page 118 and 119: 118 România TR PH IL GR DB CL AG S
- Page 120 and 121: 120 În ciuda situaţiei actuale de
- Page 122 and 123: 122 Sursa: Comisia Naţională de P
- Page 124 and 125: 124 Deşi în mod abstract judeţul
- Page 126 and 127: 126 Puncte Slabe Social Economic Ag
- Page 128 and 129: 128 Ameninţări Social Economic Ag
- Page 130 and 131: 130 Rolul Strategiilor de Dezvoltar
- Page 132 and 133: 132 siguranţa cetăţeanului, pent
- Page 134 and 135: 134 PRIORITĂȚI STRATEGICE DE DEZV
- Page 136 and 137: 136 D.I. 30 1.1 Intensificarea inve
- Page 138 and 139: 138 D.I. 1.4 Îmbunătățirea mana
- Page 140 and 141: 140 D.I.1.6 Dezvoltarea infrastruct
- Page 142 and 143: 142 O problemă structurală a agri
- Page 144 and 145: 144 Prioritate 3 Diminuarea dispari
- Page 146 and 147: 146 D.I.3.2 Îmbunătățirea acces
- Page 148 and 149: 148 dezvoltate din judeţele învec
- Page 150 and 151: 150 activităţi de promovare, crea
- Page 152 and 153: 152 D.I.4.4 Dezvoltarea şi crearea
- Page 154 and 155: 154 D.I.5.1 Crearea condițiilor pe
- Page 156 and 157: 156 D.I.5.3 Programe de formare ada
- Page 158 and 159: 158 D.I.6.1. Valorificarea resursel
- Page 160 and 161: 160 D.I.6.3 Îmbunătățirea calit
- Page 162 and 163: 162 Prioritate 7 Creşterea capacit
- Page 164 and 165: 164 Această Strategie îşi propun
- Page 166 and 167:
166 D.I.7.4 Îmbunătăţirea democ
- Page 168 and 169:
168 politică publică la nivel jud
- Page 170 and 171:
170 Raportul între numărul mediu
- Page 172 and 173:
172 EVALUAREA CAPACITĂȚII DE INTE
- Page 174 and 175:
174 mediului de afaceri, care susț
- Page 176 and 177:
176 Capitol VI Plan de acțiune pen
- Page 178 and 179:
178 Lista de acronime POR Programul
- Page 180 and 181:
180 Prioritate 1. Dezvoltarea infra
- Page 182 and 183:
182 A2. Construcția și modernizar
- Page 184 and 185:
184 A2. Programe de formare pentru
- Page 186 and 187:
186 Prioritate 2. Relansarea sector
- Page 188 and 189:
188 Prioritate 3: Diminuarea dispar
- Page 190 and 191:
190 A.2. Facilitarea cooperării ş
- Page 192 and 193:
192 4.3.4.2. profil, cu stand la ni
- Page 194 and 195:
194 Prioritate 5. Valorificarea pot
- Page 196 and 197:
196 A1 Sprijinirea fermierilor pent
- Page 198 and 199:
198 Prioritate 7. Creşterea capaci
- Page 200:
Publicaţie realizată în cadrul p