Anexa - Consiliul Judeţean Giurgiu
Anexa - Consiliul Judeţean Giurgiu
Anexa - Consiliul Judeţean Giurgiu
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Pentru viitor, Compania Naţională Administraţia Porturilor Dunării Fluviale (CN<br />
APDF) <strong>Giurgiu</strong> a iniţiat numeroase proiecte de modernizare şi extindere a<br />
capacităţii portului. Unul dintre aceste proiecte este programat a se realiza prin<br />
programul TEN-T, care vizează extinderea portului de mărfuri. Proiectul, pentru<br />
care s-a realizat deja Studiul de Fezabilitate (SF) studiază posibilitatea extinderii<br />
portului de mărfuri şi separarea lui de portul de pasageri. Se vor crea astfel condiţii<br />
noi de acces în Zona Liberă <strong>Giurgiu</strong> prin lărgirea gurii de acces şi se vor pune<br />
bazele creşterii traficului de mărfuri în portul <strong>Giurgiu</strong>. În acest mod, portul <strong>Giurgiu</strong> va<br />
putea deveni un punct pentru primirea unui segment din mărfurile care trec prin<br />
podul Constanţa. Aceste lucrări de modernizare sunt preconizate a fi finalizate doar<br />
în anul 2013.<br />
Starea infrastructurii de transport<br />
Deschiderea noului aeroport va constitui o sursă importantă pentru creşterea<br />
economică a judeţului <strong>Giurgiu</strong> şi implicit a Regiunii Sud-Muntenia. Prin aeroportul<br />
din Adunaţii-Copăceni judeţul <strong>Giurgiu</strong> va deveni atractiv pentru crearea unor poli de<br />
logistică, zone comerciale şi hoteliere, spaţii de depozitare şi imobiliare. Efectele<br />
benefice se vor înregistra şi asupra municipiului Bucureşti, prin crearea unei<br />
alternative la traficul deja foarte aglomerat din aeroportul Otopeni.<br />
In ceea ce priveşte transportul feroviar, Regiunea dispune de o reţea dezvoltată de<br />
linii ferate, teritoriul acesteia fiind străbătut de magistralele feroviare I (Bucureşti-<br />
Timişoara), II, III, IV, V si VI (traseu comun până la Ploieşti), VII (Bucureşti-Galaţi),<br />
VIII (Bucureşti-Constanţa) şi IX (Bucureşti-<strong>Giurgiu</strong>). În prezent, la nivelul judeţului<br />
<strong>Giurgiu</strong>, densitatea liniilor pe 1000 Km² înregistra la sfârşitul anului 2005 cea mai<br />
scăzută valoare din regiune, 13,3 % comparativ cu cea mai ridicată valoare din<br />
regiune, judeţul Ialomiţa, cu 66, 2% Km. Elementul de natură feroviară ce<br />
diferenţiază judeţul <strong>Giurgiu</strong> este constituit de magistrala feroviară pan-europeană<br />
care porneşte de la Ostende (Belgia) trece prin Berlin, Praga, Budapesta,<br />
Bucureşti, <strong>Giurgiu</strong>, Ruse, Sofia, Istambul sau prin Salonic şi face legătura cu Atena.<br />
Infrastructura de bază - utilităţile publice în judeţul <strong>Giurgiu</strong> - are un grad scăzut de<br />
acoperire, constituind o piedică atât pentru asigurarea unui nivel de trai mai bun<br />
pentru populaţie cât şi pentru crearea condiţiilor favorabile pentru atragerea de<br />
investitori.<br />
Cu un procent de acoperire a serviciului de alimentare cu apă foarte redus în anul<br />
2007, excepţie făcând municipiul <strong>Giurgiu</strong> (alimentare în procent de 93%), în oraşul<br />
Bolintin Vale alimentarea cu apă era în proporţie de 36%, în oraşul Mihăileşti doar<br />
în procent de 10,5% şi doar 10% dintre localităţile rurale, judeţul <strong>Giurgiu</strong> mai are<br />
încă multe trepte de urcat până la a asigura accesul necondiţionat al populaţiei la<br />
condiţiile minime de trai. In anul 2006, la nivel regional, în judeţul <strong>Giurgiu</strong> se<br />
înregistrează 308 Km de reţea de apă potabilă, reprezentând doar 1% din reţeaua<br />
de distribuţie a apei potabile la nivel naţional şi 3% din media naţională.<br />
Epurarea apelor uzate menajere constituie o altă problemă majoră, generată de<br />
utilizarea în cele mai multe cazuri, a unor echipamente şi tehnologii depăşite.<br />
Canalizarea publică şi spaţiile verzi reprezintă în judeţul <strong>Giurgiu</strong> 2% din media<br />
regională (valoare foarte scăzută comparativ cu cel mai mare indicator în acest<br />
sector, în judeţul Prahova, acoperire de 27% din media regională) şi prezintă o<br />
valoare nesemnificativă faţă de media naţională. De asemenea, dacă gradul de<br />
acoperire cu servicii de colectare a deşeurilor menajere în mediul urban este de<br />
90%, în mediul rural abia atinge pragul de 10%, aspect relevant, ţinând cont de<br />
faptul că 51 din 54 de localităţi ale judeţului <strong>Giurgiu</strong> sunt aşezări rurale. Reţeaua de<br />
gaze naturale a constituit unul dintre impedimentele importante pentru atragerea de<br />
investitori în judeţul <strong>Giurgiu</strong>. Până la sfârşitul anului 2008 doar municipiul <strong>Giurgiu</strong> va<br />
beneficia de acest tip de infrastructură.In continuare sunt evidenţiate avantajele şi<br />
dezavantajele judeţului <strong>Giurgiu</strong> în context regional, naţional şi internaţional cât şi<br />
oportunităţile de dezvoltare pe care le poate valorifica.<br />
109