RENAŞTEREA BUZOIANĂ - Liviu Ioan Stoiciu
RENAŞTEREA BUZOIANĂ - Liviu Ioan Stoiciu
RENAŞTEREA BUZOIANĂ - Liviu Ioan Stoiciu
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
locuitorilor satelor buzoiene. A murit la 15 ianuarie 1874 şi, probabil, a fost înmormântat<br />
în cimitirul satului Grabicina, deoarece nu am găsit mormântul în<br />
cimitirul acestui sat.(10)<br />
NOTE<br />
1) Românii la 1959, I, p.57<br />
2)Ion Moldoveanu, Aspecte din epoca unirii la Buzău, în „Studii privind Unirea Principatelor”, 1960,<br />
p. 502-503.<br />
3) Sandu Tudor, Costache Moglan † 1874 – un vrednic dascăl necunoscut, în „Vlăstarul”, Buzău, XV, 1-<br />
2, 1938, p. 40<br />
4) Ibidem, XVI, 1-2, 1939, p. 6<br />
5) Relu Stoica, Istoria învăţământului buzoian- repere cronologice, Editura Carminis, Piteşti, 2005,<br />
p. 57<br />
6) Ibidem, p. 58<br />
7) Sandu Tudor, op. cit., p. 7<br />
8) Publicată în „Seculul“ (Bucureşti), nr. 56/22 iulie 1857, p. 2, pe care o reproducem: „Domniloru<br />
protectori şi româniloru de bine doritori. Neîmplinirea atâtoru soroace ce se totu puse de la martie trecutu<br />
din acestu anu 1857, şi până acum pentru punerea în lucrare şi isprăvirea în faptă a tractatului încheiatu<br />
la Paris în trecutulu an 1856, de înaltele Puteri şi luminatele Coroane, a împărătescului firman al Înaltei<br />
Porţi,...(şi) mutarea soroaceloru nu ştiu ce să mai răspunzu mai potrivitu cu adevărulu celoru ce mă întreabă.<br />
Această împregiurare de nedomirire m-a adusu în stare şi m-a mişcatu a vă ruga cu toată supunerea ca<br />
sî-mi daţi o vie desluşire de cele ce sântu a să urma ca să ştie şi sluga D-v ce să răsponză celoru ce cu dorinţă<br />
adeseori întreabă de urmarea celoru publicuite. Arătaţi-ne ce este pricina prelungirei şi a mutării soroacelo<br />
din lună în lună. Chinuirea norodului este mare şi nesuferită şi strigarea cea umilincioasă a străbătutu<br />
cerulu, lacrimile cele fierbinţi s-a pogorâtu a muia legăturele cele de fieru cu care norodulu, clasulu muncitoriloru,<br />
fraţiloru mei plugari, este sugrumatu de atâţia ani. De mai stă cineva împotrivitoru şi întunecatu,<br />
Dumneavoastră ca cei ce sunteţi străluciţi de lumina adevărului, arătaţi unuia ca acela că a sositu vremea<br />
cea de mulţi ani aşteptată: Duhurile Împăraţilor s-au unitu cu voia a totu Puternicului Dumnezeu; celu din<br />
anulu trecutu 1856, tractatu a lu împăraţiloru este împlinirea proorociriloru celoru de mulţi ani proorocite.<br />
Duhulu sfântu prin prooroculu Isaia la capu a lu 2-lea, stih 4 zice: „şi va judeca între neamuri, şi va mustra<br />
norodu multu, şi-şi voru face sabiile sale fiară de plugu şi suliţele sale seceri, şi nu va ridica neamu împotriva<br />
altui neam sabie, şi nu se voru mai învăţa a se bate”. Împăraţii Europei în anulu 1856, întărescu cartea<br />
de împăciuire şi zicu la celu dintâi articolu din zioa din care se va întări de îmăraţi, această carte de împăciuire<br />
va fi pace şi prietenie între toţi. Iată dar ce împotrivire mai este între proorocie şi între tractatu; Pace<br />
şi neridicare de sabie şi de suliţă prooroceşte Isaia. Pace şi neridicare de sabie şi de orice armă întărescu Împăraţii;<br />
şi ce trebue a scri multe, vremea vremea este a se pune în lucrare cele publicuite că a venitu vremea,<br />
şi îndelungarea cea până acum, veaculu păci a aşteptatu. Grăbiţi dar grăbiţi Domniloru, nu pregetaţi<br />
a pune în lucrare cele spre fericirea Patriei şi a fiilor săi celoru adevăraţi. Ajutaţi cu toată osârdia şi dreptatea<br />
Măriei Sale prea bunului nostru prinţ spre a isprăvi cele puse în lucrare, fiţi credincioşi mădulari cei ce<br />
staţi aproape de dânsulu şi lucraţi împreună la săvârşirea acestui lucru mare şi nepomenitu de noi. Vă rogu<br />
foarte şi cu toată supunerea să luaţi aminte foarte bine şi să cunoaşteţi şi aceasta că linguşitorii şi făţarnici<br />
suntu mulţi, iar cei ce poartă adevărulu în inimă de creştin curatu, puţini. Mai la urmă vă rogu ertaţi-mă pentru<br />
cele ce voi fi greşitu din nepricepere în această scrisorică ce v-o înfăţişezu ca unu supus creştin şi fiu al<br />
Patriei, şi care cu nerăbdare aşteptu doritu răspunsu de la D-v. Plecată slugă, Const. Moglan din Grabicina,<br />
Anulu 1857. iIuliu 2”<br />
9) Ion Moldoveanu, Aspecte din epoca unirii la Buzău, în Studii privind Unirea Principatelor”, 1960,<br />
p. 505<br />
10) Satul Grabicina de Sus a fost dezafectat, astăzii nemeifiind decât biserica şi cimitiru, locuitorii<br />
mutându-se în locul numit Golul Grabicinii, unde au durat o localitate nouă, au construit biserică şi au ridicat<br />
un monument al eroilor. La biserica veche, unde este posibil să fie înmormântat şi Costache Mogla,<br />
se duc numai la marile sărbători pentru a pomeni morţii. Satul face parte astăzi din comuna Scorţoasa.<br />
Există în zonă un toponim numit „La metoc“, care aminteşte de schitul de altădată, unde a fost argat şi<br />
Costache Moglan.<br />
46 Almanah 2011