RENAŞTEREA BUZOIANĂ - Liviu Ioan Stoiciu
RENAŞTEREA BUZOIANĂ - Liviu Ioan Stoiciu
RENAŞTEREA BUZOIANĂ - Liviu Ioan Stoiciu
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
din judeţul Buzău au fost aleşi în Adunarea ad-hoc paharnicul N. N. Pâcleanu şi<br />
praporcicul Scarlat Voinescu, din partea proprietarilor orăşeni Nae Stănescu,<br />
din partea clerului a fost ales preotul Vasile Serea „catihetul”, protopopul judeţului<br />
Buzău, din partea micilor proprietari Constantin Ciochinescu, iar din<br />
partea ţăranilor clăcaşi, învăţătorul Costache Moglan. Episcopul Filotei era<br />
membru de drept. (2)<br />
Cine era acest Costache Moglan, reprezentantul clăcaşilor buzoieni ? Din<br />
extractul de moarte, din ianuarie 1874, aflăm că la data morţii, 15 ianuarie 1874,<br />
era în vârstă de 66 de ani, deci s-a născut pe la 1808, „fiind din părinţi necunoscuţi”<br />
(3) Nu ştim cine l-a crescut şi unde, dar ştim că un băiat cu numele<br />
Costache a ajuns la poarta mânăstirii Poiana Mărului, atunci în judeţul<br />
Râmnicu Sărat, astăzi în comuna Bisoca, judeţul Buzău, unde a găsit ocrotire şi<br />
de unde a fost trimis să slujească la moşia mânăstirii din satul Grabicina de<br />
Sus, judeţul Buzău, unde era şi un schit, metoh al mânăstirii. Şi astăzi locuitorii<br />
din Grabicina denumesc un punct al satului cu numele de „La metoh”. La<br />
această moşie călugării l-au pus să păzească vitele, dar l-au învăţat şi să citească<br />
şi să scrie şi, din slugă, ajunge mai mare peste grajdurile metohului. Pe parcurs,<br />
Costache se împrieteneşte cu fruntaşul satului Grabicina, Ion Moglan, care<br />
avea un fiu, Stoica, pe care voia să-l facă popă. Pe amândoi îi trimite la şcoală<br />
la Buzău. Fiul lui Ion Moglan a ajuns popă la Grabicina, dar Costache nu a<br />
vrut să îmbrace haina preoţească deoarece, spune tradiţia, a citit în zodie că va<br />
rămâne „vădan”. S-a însurat însă cu Stemata, fiica lui Ion Moglan şi şi-a luat numele<br />
de Moglan. În anul 1838, stareţul mânăstirii Poiana Mărului l-a numit pe<br />
Costache Moglan „învăţător de copii şi cântăreţ la biserică în satu Grabicina din<br />
moşiea noastră”, numire întărită în anii următori de mai mulţi stareţi. (4) În<br />
1845 îl găsim pe Costache Moglan candidat de învăţător la cursurile Şcolii<br />
Normale ce funcţiona pe lângă Şcoala Naţională (Domnească) din Buzău, condusă<br />
de Scarlat Turnavitu, unde este prezentat domnului Gheorghe Bibescu<br />
care vizita şcoala, în octombrie 1846, şi răspunsurile sale l-au încântat pe domn<br />
(5) În acelaşi an, în noiembrie, este numit subrevizor şcolar pentru plaiurile<br />
Pârscov şi Slănic, funcţie în care, după cum aprecia profesorul Şcolii Naţionale<br />
din Buzău şi revizor al judeţului Buzău, Vasile Grădeanu, la 24 ianuarie 1848, „a<br />
stat exemplu între ai săi prin silinţa la învăţătură, exactitatea şi conduita sa”.(6)<br />
În perioada 1848-1857, când au fost închise de către Eforia Şcoalelor toate şcolile<br />
săteşti, Costache Moglan şi-a continuat activitatea la şcoala din Grabicina,<br />
deoarece aceasta era „particuleră”. Activitatea sa didactică a continuat sigur<br />
până în anul 864.<br />
Costache Moglan s-a afirmat şi ca un luptător pentru drepturile clăcaşilor<br />
din Grabicina, năpăstuiţi de arendaşii Anton Efemiu şi Nicolae Furculescu<br />
44 Almanah 2011