Planul de management pentru zona Ramsar
Planul de management pentru zona Ramsar
Planul de management pentru zona Ramsar
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
PLANUL DE MANAGEMENT<br />
PENTRU ZONA RAMSAR<br />
„NISTRUL DE JOS”<br />
(proiect)<br />
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ<br />
Рамсарским сайтом<br />
«Нижний Днестр»<br />
(проект)<br />
Chişinău 2011
CZU XXXXXXXX<br />
P XXXXXXXXX<br />
Авторы: А. Андреев, Е. Аникеев, П. Арнаут, И. Баркарь, О. Безман-Мосейко, А. Бондаренко, П. Горбуненко, Н.<br />
Гросу, В. Держанский, Т. Изверская, Л. Жосан, С. Журминкий, П. Замфир, Д. Коваленко, Л. Котомина, П. Куза, Е.<br />
Кухарук, Г. Маржиняну, Т. Марин, И. Маяцкий, Д. Медведенко, А. Мунтяну, Н. Николаев, Т. Пезолд, О. Редкозубов,<br />
И. Ротару, А. Романчук, А. Рущук, Н. Сиверенко, Г. Сыродоев, В. Стажилов, И. Талмач, А. Тищенков, В. Цуркан,<br />
Г. Шабанова, И. Шубернецкий, О. Телембич, Н. Чавдарь.<br />
Рисунки: И. Сыродоев, А. Андреев, Т. Изверская, А. Рущук.<br />
Под общей редакцией А. Андреева.<br />
Редактор версии на государственном языке – Л. Жосан.<br />
Перевод на государственный язык – Е. Жура<br />
Обложка и компьютерная верстка – М. Рига<br />
Descrierea CIP a Camerei Naționale a Cărții<br />
<strong>Planul</strong> <strong>de</strong> <strong>management</strong> <strong>pentru</strong> <strong>zona</strong> <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos” (proiect)/ A. Andreev, T. Izverskaia, L. Josan, L. Kotomina,<br />
G. Mărgineanu, I. Rotaru, A. Rusciuc, G. Sîrodoev., V. Stajilov, I. Talmaci, A. Tiscenkov şi alţii. Societatea<br />
Ecologică „BIOTICA” – Ch.: Editura «Elena», 2011, Tiraj 500 ex.<br />
Европейский Союз состоит из 27 стран членов, которые решили постепенно объеденить свои возможности, ресурсы<br />
и будущее. Вместе, на протяжении периода более 50 лет расширения, они создали зону стабильности,<br />
демократии и устойчивого развития, сохранив одновременно культурное разнообразие, терпимость и личные<br />
свободы. Европейский Союз открыт для передачи своих достижений и ценностей всем странам и людям за пределами<br />
своих границ.<br />
Программа Развития Организации Объединенных Наций является глобальной сетью ООН в области развития,<br />
выступающей за изменения в общественной жизни через подключение стран к источникам знаний, опыта и ресурсов,<br />
чтобы помочь людям построить лучшую жизнь.<br />
Это издание было опубликовано при поддержке Европейского Союза в рамках проекта „Поддержка Мер по<br />
Укреплению Доверия”. Содержание публикации отражает мнение авторов, которое может не совпадать с позицией<br />
Европейского Союза и Программы Развития Организации Объединенных Наций.<br />
Uniunea Europeană este constituită din 27 state membre, care au <strong>de</strong>cis să-şi unească treptat abilităţile, resursele şi <strong>de</strong>stinele.<br />
Împreună, pe parcursul unei perioa<strong>de</strong> <strong>de</strong> 50 <strong>de</strong> ani <strong>de</strong> extin<strong>de</strong>re, ele au creat o zonă <strong>de</strong> stabilitate, <strong>de</strong>mocraţie şi <strong>de</strong>zvoltare<br />
durabilă, menţinând în acelaşi timp diversitatea culturală, toleranţa, şi libertăţile individuale. Uniunea Europeană este<br />
<strong>de</strong>cisă <strong>de</strong> a împărtăşi realizările şi valorile sale cu ţările şi oamenii din afara frontierelor sale.<br />
Programul Naţiunilor Unite <strong>pentru</strong> Dezvoltare (PNUD) reprezintă reţeaua globală <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a Naţiunilor Unite, care<br />
promovează schimbarea şi conectează ţările la informaţii, experienţa şi resursele necesare <strong>pentru</strong> a ajuta oamenii să-şi<br />
construiască o viaţă mai bună.<br />
Această publicaţie a fost tipărită cu asistenţa Uniunii Europene în cadrul proiectului „Susţinerea Măsurilor <strong>de</strong> Promovare<br />
a Încre<strong>de</strong>rii”. Opiniile exprimate în această publicaţie nu reflectă necesar punctul <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al Uniunii Europene şi al<br />
Programului Naţiunilor Unite <strong>pentru</strong> Dezvoltare.<br />
Copyright © 2011 Societatea Ecologică «BIOTICA».<br />
ISBN XXXXXXXXXXXXXXXXXXX
<strong>Planul</strong> <strong>de</strong> <strong>management</strong> a fost elaborat în cadrul proiectului „Consolidarea în comun a viitorului<br />
<strong>pentru</strong> <strong>zona</strong> recunoscută la nivel internaţional „Nistrul <strong>de</strong> Jos”” realizat <strong>de</strong> către Societatea Ecologică<br />
„BIOTICA”. El a fost supus <strong>de</strong>zbaterilor publice şi urmează a fi pus în acţiune în conformitate<br />
cu legislaţia în vigoare cu posibile modificări. Publicaţia conţine informaţii <strong>de</strong>taliate <strong>de</strong>spre bogăţia<br />
natural-istorică a zonei <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos”, analiza pericolelor şi a problemelor <strong>de</strong> administrare,<br />
<strong>zona</strong>rea argumentată şi propuneri <strong>pentru</strong> organele <strong>de</strong> administrare, planul mai preve<strong>de</strong> acţiuni<br />
<strong>pentru</strong> conservarea valorilor şi resurselor biodiversităţii, istoriei şi culturii, reducerea riscurilor şi<br />
<strong>de</strong>zvoltarea colaborării, în special pe baza <strong>de</strong>zvoltării turismului. <strong>Planul</strong> <strong>de</strong> <strong>management</strong> este bazat pe<br />
cercetările efectuate în anii 2009-2010 şi inclu<strong>de</strong> toate rezultatele SE BIOTICA în <strong>zona</strong> respectivă, în<br />
primul rând al proiectului „Conservarea biodiversităţii ecosistemului <strong>de</strong>ltei Nistrului <strong>de</strong> Jos”, susţinut<br />
<strong>de</strong> Fondul Global <strong>de</strong> Mediu / Banca Mondială (2002-2005). Această contribuţie este reflectat în lista<br />
<strong>de</strong> autori.<br />
План управления подготовлен в результате проекта «Совместное строительство будущего<br />
для международно признанной целостной зоны Нижнего Днестра и выше по течению»,<br />
реализованного Экологическим обществом «BIOTICA». Он прошел публичное обсуждение,<br />
и должен быть введен в действие в соответствии с законодательством, с возможными<br />
поправками. Публикация содержит обширные сведения о природно-историческом<br />
богатстве сайта Рамсарской конвенции «Нижней Днестр», анализ угроз и проблем управления,<br />
обоснование зонирования и предложения по органам управления. План включает<br />
действия для сохранения ценностей и ресурсов биоразнообразия, истории и культуры,<br />
снижения рисков и развития сотрудничества, в особенности на основе туризма.<br />
План управления основан на исследованиях 2009 и 2010 гг., и включил все разработки ЭО<br />
«BIOTICA» в целевой зоне, в первую очередь, - проекта «Сохранение биоразнообразия<br />
экосистем дельты Нижнего Днестра», поддержанного Глобальным экологическим фондом<br />
ООН и осуществлявшегося в 2002-2005 под патронажем Всемирного Банка. Этот вклад отражен<br />
в списке авторов.
CUPRINS<br />
Partea I. DESCRIERE 9<br />
1.1. Localizare, dimensiuni şi căi <strong>de</strong> acces 9<br />
1.2. Statutul legal şi istoria creării ariei protejate 10<br />
1.3. Caracteristicile fizice ale mediului înconjurător 12<br />
1.3.1. Clima 12<br />
1.3.2. Topografia şi geografia fizică 12<br />
1.3.3. Geologia 14<br />
1.3.4. Solurile 15<br />
1.3.5. Hidrologia 18<br />
1.4. Caracteristicile biologice 20<br />
1.4.1. Vegetaţia 23<br />
1.4.2. Specii rare <strong>de</strong> plante 33<br />
1.4.3. Fauna 34<br />
1.4.4. Speciile rare <strong>de</strong> animale 43<br />
1.4.5. Caracteristica pădurilor 46<br />
1.4.6. Caracteristica păşunilor 49<br />
1.4.7. Istoria studiilor biologice 54<br />
1.5. Populaţia şi folosinţa terenurilor 61<br />
1.5.1. Administrarea <strong>de</strong> stat şi populaţia 61<br />
1.5.2. Transportul 61<br />
1.5.3. Istoria culturilor 63<br />
1.5.4. Folosinţa terenurilor 63<br />
1.6. Programe existente <strong>de</strong> administrare 65<br />
1.7. Turismul 67<br />
Partea II. EVALUAREA SITUAŢIEI ŞI CONCLUZIILE DE BAZĂ 70<br />
2.1. Importanţa teritoriului 70<br />
2.2. Obiectivele perspective <strong>de</strong> gestiune 71<br />
2.3. Probleme <strong>de</strong> <strong>management</strong> 73<br />
2.3.1. Starea actuală a administrării obiectelor naturale şi valorilor natural-istorice ale zonei 73<br />
2.3.1.1. Resursele umane (cadrele) 73<br />
2.3.1.2. Infrastructura şi echipamentul 75<br />
2.3.2. Principalele pericole şi direcţii <strong>de</strong> administrare 75<br />
2.3.2.1. Procesele şi pericolele actuale ce pot afecta ecosistemele naturale şi seminaturale 75<br />
2.3.2.1.1. Procesele <strong>de</strong> pier<strong>de</strong>re a biodiversităţii ecosistemelor naturale 75<br />
2.3.2.1.2. Factorii naturali prognozaţi şi procesele începute legate cu ei 80<br />
2.3.2.2. Problemele <strong>de</strong> administrare a resurselor şi a teritoriului 89<br />
2.3.2.2.1. Problemele <strong>de</strong> administrare a resurselor naturale şi factorii <strong>de</strong> <strong>de</strong>gradare condiţionaţi <strong>de</strong> ele 89<br />
2.3.2.2.2. Probleme <strong>de</strong> amenajare a teritoriului, gestionarea patrimoniului natural-istoric şi a resurselor<br />
turistice, pericolele legate <strong>de</strong> acestea 94<br />
2.3.2.2.3. Problemele gestionării administrative 97<br />
2.3.3. Direcţiile principale <strong>de</strong> administrare 98<br />
2.3.4. Dificultăţile <strong>de</strong> administrare 99<br />
2.3.5. Statutul legal 102<br />
2.4. <strong>Planul</strong> <strong>de</strong> <strong>zona</strong>re 102<br />
2.4.1 Principiile zonării 102<br />
2.4.2. Zonarea, caracteristica generală a zonelor 104<br />
2.4.3. Complexele naturale 105<br />
2.5. Principalele elemente ale Reţelei Ecologice Naţionale 181<br />
2.6. I<strong>de</strong>ntificarea hotarelor şi semnele <strong>de</strong> marcare 181<br />
2.7. Dificultăţile şi posibilităţile legate cu comunităţile/populaţia locală 182<br />
Partea III. PLANUL DE ACŢIUNI 183<br />
3.1. Obiectivele <strong>de</strong> <strong>management</strong> <strong>pentru</strong> realizarea direcţiilor <strong>de</strong> bază ale gestionării zonei „Nistrul <strong>de</strong> Jos” 183<br />
3.2. <strong>Planul</strong> <strong>de</strong> acţiuni privind <strong>management</strong>ul zonei 184<br />
3.2.1 Controlul asupra respectării regimului <strong>de</strong> protecţie şi <strong>de</strong>zvoltare a teritoriului 184<br />
3.2.2 Gestionarea ecosistemelor silvice pe malul drept al Nistrului 188<br />
3.2.2.1. Starea actuală a lucrărilor silvice şi abordările necesare a fi aplicate în cadrul elaborării<br />
amenajamentelor următoare ale pădurilor 189<br />
3.2.2.2. Direcţiile <strong>de</strong> conservare şi <strong>de</strong>zvoltare a ecosistemelor silvice 191<br />
3.2.2.3. Specificul protecţiei şi <strong>de</strong>zvoltării ecosistemelor silvice în <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> <strong>zona</strong> <strong>de</strong> protecţie 192<br />
3.2.2.4. Exigenţe tehnice faţă <strong>de</strong> aplicarea lucrărilor silviculturale 194
3.2.2.5. <strong>Planul</strong> <strong>de</strong> reconstrucţie pe malul drept 198<br />
3.2.3. Gestionarea ecosistemelor silvice pe malul stâng 201<br />
3.2.3.1. <strong>Planul</strong> <strong>de</strong> reconstrucţie 201<br />
3.2.3.2. Tehnologia reconstrucţiei plantaţiilor silvice <strong>de</strong> protecţie 202<br />
3.2.4. Gestionarea ecosistemelor ierboase şi îmbunătăţirea folosinţei terenurilor 203<br />
3.2.4.1. Gestionarea ecosistemelor ierboase pe malul drept al Nistrului 203<br />
3.2.4.2. Gestionarea ecosistemelor ierboase <strong>de</strong> pe malul stâng al Nistrului 204<br />
3.2.5. Măsuri speciale <strong>pentru</strong> protecţia faunei şi gestionarea resurselor cinegetice 208<br />
3.2.5.1. Măsuri privind protecţia faunei 209<br />
3.2.5.2. <strong>Planul</strong> <strong>de</strong> administrare a faunei <strong>de</strong> vânătoare 210<br />
3.2.6. Reconstrucţia şi protecţia ecosistemelor acvatice interne 212<br />
3.2.7. Formarea reţelei ecologice 215<br />
3.2.8. Cercetările ştiinţifice şi monitorizarea 216<br />
3.3. <strong>Planul</strong> <strong>de</strong> acţiuni şi recomandări <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>zvoltarea turismului 217<br />
3.3.1. Propuneri în domeniul organizării şi asigurării informaţionale <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>zvoltarea turismului pe malul<br />
drept al Nistrului 218<br />
3.3.2. Propuneri în domeniul organizării şi asigurării informaţionale <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>zvoltarea turismului pe malul<br />
stâng al Nistrului 219<br />
3.3.3. Propuneri <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>zvoltarea infrastructurii şi protecţie a patrimoniului istoric şi cultural 220<br />
3.3.4. Dezvoltarea economiei turismului în zonă 222<br />
3.3.5. Promovarea produsului turistic la nivel internaţional şi problemele organizării turismului 223<br />
3.4. Colaborarea internaţională, creşterea nivelului <strong>de</strong> cunoştinţe ecologice şi instruirea populaţiei 224<br />
3.4.1. Colaborarea internaţională 224<br />
3.4.2. Creşterea nivelului <strong>de</strong> cunoştinţe ecologice şi educarea populaţiei 225
СОДЕРЖАНИЕ<br />
Часть I. ОПИСАНИЕ 231<br />
1.1. Расположение, размер и доступность 231<br />
1.2. Правовой статус и история создания охраняемой территории 232<br />
1.3. Физические характеристики окружающей среды 234<br />
1.3.1. Климат 234<br />
1.3.2. Топография и физическая география 235<br />
1.3.3. Геология 236<br />
1.3.4. Почвы 237<br />
1.3.5. Гидрология 241<br />
1.4. Биологические характеристики 243<br />
1.4.1. Растительность 245<br />
1.4.2. Редкие виды растений 256<br />
1.4.3. Фауна 257<br />
1.4.4. Редкие виды животных 267<br />
1.4.5. Характеристика лесов 270<br />
1.4.6 Характеристика пастбищ 273<br />
1.4.7. История биологических исследований 278<br />
1.5. Население и землепользование 285<br />
1.5.1. Государственное администрирование и население 285<br />
1.5.2. Транспорт 286<br />
1.5.3. История культур 287<br />
1.5.4. Землепльзование 288<br />
1.6. Существующие программы управления 290<br />
1.7. Туризм 292<br />
1.8. Инициативы по развитию охраняемой территории 294<br />
Часть II. ОЦЕНКА И ОСНОВНЫЕ ЗАКЛЮЧЕНИЯ 295<br />
2.1. Значение территории (основания для развития режима охраны и управления) 295<br />
2.2. Перспективные цели управления 297<br />
2.3 Проблемы управления 298<br />
2.3.1 Современное состояние управления природными объектами и природно-историческими<br />
ценностями 298<br />
2.3.2. Основные угрозы и направления управления 301<br />
2.3.2.1. Современные процессы и опасности, угрожающие природным и полуприродным<br />
экосистемам 301<br />
2.3.2.1.1. Процессы потери биоразнообразия природных экосистем и его ресурсного значения 301<br />
2.3.2.1.2. Прогнозируемые природные факторы и связанные с ними начавшиеся процессы 306<br />
2.3.2.1.3. Проблемы особо значимых природных объектов и связанных с ними ресурсов 309<br />
2.3.2.2. Проблемы управления ресурсами и территорией 315<br />
2.3.2.2.1. Проблемы управления природными ресурсами и определяемые ими факторы деградации 315<br />
2.3.2.2.2. Проблемы благоустройства территории, управления природно-историческим наследием<br />
и туристическими ресурсами и связанные с ними угрозы 321<br />
2.3.2.2.3. Проблемы административного управления 323<br />
2.3.3. Главные направления управления 325<br />
2.3.4. Трудности управления 326<br />
2.3.5 Правовой статус 329<br />
2.4. План зонирования 329<br />
2.4.1. Принципы зонирования 329<br />
2.4.2. Зонирование, общая характеристика зон 332<br />
2.4.3. Природные комплексы 333<br />
2.5. Основные элементы Национальной экологической сети. 415<br />
2.6. Идентификация границ и пограничные знаки 416<br />
2.7. Трудности и возможности, связанные с местным сообществом населением 416<br />
Часть III. ПЛАН ДЕЙСТВИЙ 418<br />
3.1. Цели управления для реализации основных направлений менеджмента сайтом «Нижний Днестр» 418<br />
3.2. План действий по менеджменту сайтом 419<br />
3.2.1. Контроль соблюдения режимов охраны и развитие территории 420<br />
3.2.2. Управление лесными экосистемами в Правобережье 424<br />
3.2.2.1. Текущее состояние по лесохозяйственным работам и необходимые подходы при последующем<br />
лесоустройстве 425<br />
3.2.2.2. Направления сохранения и развития лесных экосистем 427<br />
3.2.2.3. Особенности сохранения и развития лесных экосистем в зависимости от зоны защитности 428
3.2.2.4. Технические требования к проведению лесохозяйственных работ 431<br />
3.2.3. Управление лесными экосистемами в Левобережье 438<br />
3.2.3.1. План реконструкции 438<br />
3.2.3.2. Технология реконструкции защитных лесных насаждений – ЗЛН 439<br />
3.2.4. Управление травяными экосистемами и улучшение землепользования 440<br />
3.2.4.1. Управление травяными экосистемами в Правобережье 440<br />
3.2.4.2. Управление травяными экосистемами в Левобережье 441<br />
3.2.5. Специальные меры по сохранению фауны и управлению охотничьими ресурсами 446<br />
3.2.5.1. Меры по сохранению фауны 446<br />
3.2.5.2. Управление охотничьей фауной 447<br />
3.2.6. Реконструкция и охрана внутренних водных экосистем 449<br />
3.2.7. Формирование экологической сети 452<br />
3.2.8. Научные исследования и мониторинг 454<br />
3.3. План действий и рекомендации по развитию туризма<br />
3.3.1. Предложения по организационному и информационное обеспечению развития туризма на<br />
455<br />
Правобережье<br />
3.3.2. Предложения по организационному и информационное обеспечению развития туризма на<br />
456<br />
Левобережье<br />
3.3.3. Предложения по развитию инфраструктуры для экологического и спортивного туризма и<br />
457<br />
охране исторического и культурного наследия 458<br />
3.3.4. Развитие экономики туризма в сайте<br />
3.3.5. Продвижение туристического продукта на международном уровне и проблемы организации<br />
460<br />
туризма 461<br />
3.4. Международное сотрудничество, повышение экологической грамотности и воспитание 463<br />
3.4.1. Международное сотрудничество 463<br />
3.4.2. Повышение экологической грамотности населения и воспитание 464<br />
Список литературы<br />
ПРИЛОЖЕНИЯ<br />
1. ОСНОВНЫЕ ХАРАКТЕРИСТИКИ ПОЧВ И ИХ РАСПРЕДЕЛЕНИЕ ИХ СЕЛЬСКОХОЗЯЙСТВЕННЫМ<br />
ГРУППАМ (Рамсарский сайт «Нижний Днестр», территориальные административные единицы<br />
466<br />
правобережья) 476<br />
2. ПОЧВЫ ЛЕВОБЕРЕЖЬЯ РАМСАРСКОГО «НИЖНИЙ ДНЕСТР» 479<br />
3.1. РЕДКИЕ ВИДЫ ВЫСШИХ РАСТЕНИЙ 481<br />
3.2. РЕДКИЕ ВИДЫ ЖИВОТНЫХ 484<br />
4.1. ХАРАКТЕРИСТИКА ОСНОВНЫХ ЛЕСОВ САЙТА «НИЖНИЙ ДНЕСТР» (Правобережье)<br />
4.2. ЛЕСОУСТРОИТЕЛЬНЫЕ МАТЕРИАЛЫ ПО РАМСАРСКОМУ САЙТУ «НИЖНИЙ ДНЕСТР»<br />
500<br />
(Левобережье) 502<br />
5. LEGENDA TERENURILOR ZONEI «NISTRUL DE JOS» 505<br />
6.1. ХАРАКТЕРИСТИКА ПАСТБИЩ ЗОНЫ С(P) 507<br />
6.2. ОСНОВНЫЕ ПАСТБИЩА (РИСУНОК)<br />
7. СОСТАВ, СТРУКТУРА И ТЕХНОЛОГИИ СОЗДАНИЯ ГЛАВНЫХ ЛЕСНЫХ КОРИДОРОВ, ЛЕСНЫХ<br />
524<br />
ПОЛОС И ЗАЩИТНЫХ ПРОТИВОЭРОЗИННЫХ НАСАЖДЕНИЙ<br />
8. КОНЦЕПЦИЯ ОБЕСПЕЧЕНИЯ ПОДДЕРЖАНИЯ, СОХРАНЕНИЯ И РАЗВИТИЯ ВЕКОВЫХ<br />
525<br />
НАСАЖДЕНИЙ 541<br />
9. РАБОТЫ ПО ИЗМЕНЕНИЮ РЕЖИМА ЗАЩИТНОСТИ ЛЕСОВ<br />
10. РЕКОМЕНДАЦИИ ПО ВОССТАНОВЛЕНИЮ ЛЕСНЫХ ОПУШЕК, УЛУЧШЕНИЮ ИХ СТРУКТУРЫ И<br />
545<br />
ОБОГАЩЕНИЮ ВИДАМИ<br />
11. PARTICULARITĂŢI PRIVIND PROCESUL DE ÎNGRIJIRE RECONSTRUCŢIE ECOLOGICĂ A<br />
546<br />
ARBORETELOR<br />
12. ТЕХНОЛОГИЧЕСКИЕ СХЕМЫ РЕКОНСТРУКЦИИ МАЛОЦЕННЫХ И НИЗКОПРОДУКТИВНЫХ<br />
549<br />
ПОЙМЕННЫХ НАСАЖДЕНИЙ 559<br />
13. РЕКОМЕНДАЦИИ ПО РЕКОНСТРУКЦИИ СТЕПНЫХ ПАСТБИЩ<br />
14. DWD-диск «ИЗУМРУДНОЕ ОЖЕРЕЛЬЕ НИЖНЕГО ДНЕСТРА»<br />
15. CD-диск РАСПРЕДЕЛЕНИЕ ТАКСАЦИОННЫХ ВЫДЕЛОВ ПО КАТЕГОРИЯМ ЗАЩИТННОСТИ<br />
564
РЕЗОЛЮЦИЯ<br />
Участники семинара по обсуждению проекта плана управления Рамсарским сайтом<br />
«Нижний Днестр», организованного в г. Бендер 21 января 2011 года, считают, что проект<br />
«Совместное строительство будущего для международно признанной целостной зоны<br />
Нижнего Днестра и выше по течению», эффективно реализованный ЭО «BIOTICA» в<br />
рамках проекта «Поддержка Мер по Укреплению Доверия» Программы по развитию<br />
Организации Объединенных Наций, принес важные результаты.<br />
Участники семинара отмечают, что впервые в качестве стимула для улучшения экологической<br />
ситуации охраняемой территории и продвижения существующего туристического<br />
потенциала территории Рамсарского сайта на обоих берегах использовано непосредственное<br />
участие экономических агентов.<br />
План управления сайтом может быть основой для устойчивого развития территории,<br />
сохранения ее природного и культурно-исторического наследия, в том числе используя<br />
туризм. Участники считают целесообразными осуществление положений настоящего<br />
плана управления центральными и местными органами власти на обоих берегах реки, и<br />
будут содействовать его реализации.<br />
Рамсарский сайт «Нижний Днестр», расположенный на обоих берегах реки, обладает<br />
особенно богатым в регионе юго-западного Причерноморья экологическим и туристским<br />
потенциалом, требующим эффективного управления для совместного строительства<br />
будущего.<br />
Считаем абсолютно необходимым активно продвигать, создание национального парка<br />
на территории Рамсарского сайта «Нижний Днестр», что будет содействовать повышению<br />
существующего экономического и туристического потенциала.<br />
REZOLUŢIE<br />
Prin prezenta, participanţii la seminarul organizat în or. Ben<strong>de</strong>r, incinta hotelului ”Prietenia”,<br />
la 21 ianuarie 2011 cu genericul „Discutarea planului <strong>de</strong> <strong>management</strong> al Zonei ume<strong>de</strong> <strong>Ramsar</strong><br />
„Nistrul <strong>de</strong> Jos”, consi<strong>de</strong>ră rezultatul obţinut ca fiind unul eficient şi util, apreciindu-l la cel mai<br />
înalt nivel în aspect teoretic şi practic.<br />
<strong>Planul</strong> <strong>de</strong> <strong>management</strong> elaborat în cadrul proiectului „Consolidarea în comun a viitorului <strong>pentru</strong><br />
<strong>zona</strong> recunoscută la nivel internaţional „Nistrul <strong>de</strong> Jos” al proiectului „Susţinerea Măsurilor <strong>de</strong> Promovare<br />
a Încre<strong>de</strong>rii” din Programul Naţiunilor Unite <strong>pentru</strong> Dezvoltare, constituie un element <strong>de</strong><br />
bază care evi<strong>de</strong>nţiază importanţa domeniilor <strong>de</strong>zvoltării durabile şi conservării patrimoniului natural<br />
şi cultural, inclusiv turismului în consolidarea viziunii gestionării eficiente a zonei ume<strong>de</strong> <strong>Ramsar</strong>.<br />
Pentru prima dată, pe ambele maluri ale Nistrului a fost utilizată metoda implicării directe a agenţilor<br />
economici, întru valorificarea potenţialului ecologic şi turistic existent în <strong>zona</strong> umedă <strong>Ramsar</strong>.<br />
<strong>Planul</strong> <strong>de</strong> <strong>management</strong> al zonei ume<strong>de</strong> <strong>Ramsar</strong>, poate fi consi<strong>de</strong>rat elementul <strong>de</strong> bază <strong>pentru</strong><br />
valorificarea corespunzătoare a patrimoniului natural şi istorico-cultural, contribuind la consolidarea<br />
în comun a viitorului <strong>pentru</strong> <strong>zona</strong> recunoscută la nivel internaţional „Nistrul <strong>de</strong> Jos”,<br />
prin intermediul ecologiei şi turismului. Participanţii, consi<strong>de</strong>ră oportună executarea preve<strong>de</strong>rilor<br />
planului <strong>de</strong> către autorităţile administraţiei publice centrale şi locale <strong>de</strong> pe ambele maluri<br />
ale Nistrului şi îşi asumă obligaţia <strong>de</strong> a contribui personal la aceasta.<br />
Zona umedă <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos”, amplasată pe ambele maluri ale Nistrului, inclu<strong>de</strong><br />
cel mai bogat potenţial ecologic şi turistic din partea <strong>de</strong> sud-est a bazinului Mării Negre,<br />
urmând să fie gestionat eficient,<br />
Se consi<strong>de</strong>ră absolut necesară implementarea <strong>Planul</strong>ui <strong>de</strong> <strong>management</strong>, <strong>pentru</strong> crearea parcului<br />
naţional în <strong>zona</strong> umedă <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos”, care va contribui la valorificarea potenţialului<br />
ecologic şi turistic existent.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
PLANUL DE MANAGEMENT<br />
PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS”<br />
(proiect)<br />
Acronime<br />
IUCN- Uniunea Internaţională <strong>pentru</strong> Protecţia Naturii<br />
MM - Ministerul Mediului<br />
FANPS – Fondul ariilor naturale protejate <strong>de</strong> stat<br />
CRM – Cartea Roşie a Moldovei<br />
CRU – Cartea Roşie a Ucrainei<br />
CRT – Cartea Roşie a Transnistriei<br />
LO – Lista operaţională a Concepţiei reţelei ecologice<br />
REN – Reţeaua Ecologică Naţională<br />
RMN - Transnistria<br />
UE – Uniunea Europeană<br />
DESCRIERE<br />
1.1 Localizare, dimensiuni şi căi <strong>de</strong> acces<br />
Teritoriul Zonei <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos” este localizat în partea <strong>de</strong> sud-est a Moldovei, la 8<br />
km spre sud <strong>de</strong> oraşul Ben<strong>de</strong>r şi la 40 <strong>de</strong> km <strong>de</strong> O<strong>de</strong>sa în apropierea satului Palanca (conform<br />
hărţii). Centrul zonei îl constituie satul Crocmaz, al cărui coordonate sunt 46 o 37’ 54’’ latitudine<br />
nordică şi 29 o 40’ 10’’ longitudine estică. Zona inclu<strong>de</strong> teritoriul a 6 sate din partea estică a raionului<br />
Căuşeni şi 11 sate din nordul şi estul raionului Ştefan-Vodă, pe malul stâng al fluviului<br />
Nistru şi la est, sud şi sud-est se învecinează cu regiunea O<strong>de</strong>sa din Ucraina. Conform calculelor<br />
actuale, suprafaţa totală o constituie 60638 ha şi inclu<strong>de</strong> 18 complexe naturale, cele mai mari<br />
dintre care fiind Copanca-Leuntea (2397 ha), Lunca Talmaza (1592 ha) (Desen 1 color), Zaozernoe-Nucari(1542<br />
ha), Cioburciu-Răscăeţi (1234 ha) şi Olăneşti – Crocmaz (1478 ha).<br />
Zona <strong>de</strong> protecţie strictă (A) constituie 1801,89 ha şi inclu<strong>de</strong> cele mai valoroase teritorii ale<br />
12 complexe naturale, printre care cele mai mari sunt localizate în Lunca Talmaza, Tudora-Palanca<br />
şi Copanca-Leuntea. Zona tampon <strong>de</strong> reconstrucţie ecologică (B) în total se întin<strong>de</strong> pe<br />
un teritoriu <strong>de</strong> 3515,6 ha şi cuprin<strong>de</strong> teritorii valoroase, care necesită o administrare specială<br />
<strong>pentru</strong> mărirea şi conservarea resurselor naturale situate în 15 complexe. Zona cu activitate economică<br />
limitată (C) constituie 10079 ha şi inclu<strong>de</strong> mai mult <strong>de</strong> 60 <strong>de</strong> teritorii, amplasate în 14<br />
complexe naturale. Aceste terenuri sunt implicate cel mai mult în exploatarea economică, care<br />
ar trebui să fie parţial limitată, în legătură cu necesitatea creşterii calităţii resurselor acestora sau<br />
<strong>pentru</strong> a reglementa accesul vizitatorilor în contextul utilizării lor în scop recreativ. În <strong>zona</strong> C<br />
mai sunt incluse încă 32 <strong>de</strong> obiecte – păşuni, ce necesită o administrare specială cu scopul <strong>de</strong> a le<br />
mări productivitatea şi capacitatea ecologică <strong>pentru</strong> floră şi faună. Zona <strong>de</strong> activitate economică<br />
(D) cuprin<strong>de</strong> cca. 45195,61 ha.<br />
9
10<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Teritoriul dat este uşor accesibil, distanţa <strong>de</strong> la capitala Moldovei, oraşul Chişinău, pe traseul<br />
Chişinău – Anenii Noi – Căuşeni – Belgorod-Dnestrovsk este <strong>de</strong> 75 km până la hotarul <strong>de</strong> nord<br />
al zonei şi 100 km până la centru (s. Talmaza), iar până la hotarul cu Ucraina (s. Palanca) este<br />
<strong>de</strong> 156 km.<br />
Distanţa <strong>de</strong> la oraşul O<strong>de</strong>sa pe traseul ce trece prin vama „Maiaki” până la hotarul <strong>de</strong> sud-est<br />
al zonei este <strong>de</strong> 60 km, până la centru – 110 km. Distanţa <strong>de</strong> la Belgorod–Dnestrovsk până la<br />
hotarul <strong>de</strong> sud al zonei este <strong>de</strong> 40 km prin vama „Starokazacie”, iar până la centru sunt 85 <strong>de</strong> km.<br />
Distanţa <strong>de</strong> la oraşul Tiraspol prin oraşul Ben<strong>de</strong>r până la hotarul <strong>de</strong> nord-est (s. Copanca)<br />
este <strong>de</strong> 35 km, până la centru – 50 km. Distanţa <strong>de</strong> la oraşul Tiraspol prin satul Chiţcani până<br />
la hotarul <strong>de</strong> nord-est al zonei (s. Copanca) este <strong>de</strong> 15 km. Distanţa <strong>de</strong> la oraşul Ben<strong>de</strong>r până<br />
la hotarul <strong>de</strong> nord-est este <strong>de</strong> 2 km. Distanţa <strong>de</strong> la satul Glinoe pînă la hotarul <strong>de</strong> est al zonei,<br />
peste podul din satul Răscăeţi e <strong>de</strong> 40 km, până la centru – 25 km. Distanţa <strong>de</strong> la oraşul Căuşeni<br />
până la hotarul zonei – 10 km, până la centru – 25 km. Distanţa <strong>de</strong> la oraşul Ştefan-Vodă până la<br />
hotarul zonei este <strong>de</strong> 5 km, până la centrul zonei – 15 km. Unicul obstacol geografic <strong>pentru</strong> accesul<br />
pe acest teritoriu este fluviul Nistru şi braţul lui ce constituie hotarul <strong>de</strong> nord-est al zonei.<br />
În conformitate cu standar<strong>de</strong>le existente în turism toate distanţele mai mici <strong>de</strong> 50 km între<br />
obiectele turistice sau <strong>de</strong> la punctul <strong>de</strong> plecare al grupului, sunt consi<strong>de</strong>rate scurte. Distanţele<br />
dintre obiectele turistice între 50-100 km sunt medii şi se recomandă a fi folosite <strong>pentru</strong> organizarea<br />
recreaţiei (rutelor turistice) în zilele <strong>de</strong> odihnă. Distanţele mai mari <strong>de</strong> 100 <strong>de</strong> km sunt<br />
recomandate <strong>pentru</strong> rutele turistice <strong>de</strong> 2 sau mai multe zile.<br />
1.2 Statutul legal şi istoria creării ariei protejate<br />
Zona <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos” a fost <strong>de</strong>semnată graţie studiilor, <strong>de</strong>scrierii şi cartării valorilor<br />
biologice <strong>de</strong> bază, realizate <strong>de</strong> Societatea Ecologică „BIOTICA”. Acest teritoriu a primit statut<br />
oficial <strong>de</strong> zonă internaţională Nr. 1316 (3MD003) în cadrul Convenţiei <strong>Ramsar</strong> la 20 august<br />
2003 în baza documentelor pregătite în colaborare cu Ministerul Mediului şi înaintate Secretariatului<br />
Convenţiei.<br />
În conformitate cu Legea privind protecţia mediului înconjurător (Nr. 1515 din 16.06.1993),<br />
resursele naturale - solul, subsolul, apele, flora şi fauna, aflate pe teritoriul republicii, precum<br />
şi aerul din spaţiul <strong>de</strong> <strong>de</strong>asupra acestui teritoriu constituie patrimoniul naţional al Republicii<br />
Moldova (Art. 4 (1)). Dreptul <strong>de</strong> gestiune al tuturor resurselor naturale în Republica Moldova<br />
este exercitat în numele statului <strong>de</strong> către Parlament. (Art. 4(2)).<br />
Art. 7 (3) al Legii privind fondul ariilor naturale protejate <strong>de</strong> stat Nr. 1538-XIII, stipulează că<br />
în fondul ariilor protejate pot fi incluse şi terenuri private, luate sub protecţia statului la iniţiativa<br />
titularilor, ele rămânând în continuare proprietatea lor. Partea 2 al acestui articol indică că terenurile<br />
obiectelor şi complexelor din fondul ariilor protejate sunt <strong>de</strong>stinate ocrotirii naturii, fac<br />
parte din proprietatea publică, nu pot fi privatizate şi nici arendate şi au un regim <strong>de</strong> protecţie şi<br />
gospodărire conform legislaţiei în vigoare.<br />
În conformitate cu Legea <strong>pentru</strong> modificarea şi completarea Legii nr.1538-XIII din 25 februarie<br />
1998 privind fondul ariilor naturale protejate <strong>de</strong> stat (Nr. 354-XVI din 22.12.06), <strong>zona</strong><br />
<strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos” a fost inclus în lista ariilor protejate <strong>de</strong> stat (Capitolul 14. Zona umedă<br />
<strong>de</strong> importanţă internaţională).<br />
Art. 82’ (2) stabileşte că terenurile zonei ume<strong>de</strong> <strong>de</strong> importanţă internaţională rămân la dispoziţia<br />
<strong>de</strong>ţinătorilor, <strong>management</strong>ul lor realizându-se conform planurilor <strong>de</strong> <strong>management</strong> şi<br />
Regulamentului-cadru al zonelor ume<strong>de</strong> <strong>de</strong> importanţă internaţională.”<br />
Regulamentul-cadru al zonelor ume<strong>de</strong> <strong>de</strong> importanţă internaţională (Nr. 665 din 14.06.2007)<br />
stabileşte că:
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
– zonele <strong>Ramsar</strong> se administrează în scopul reglementării relaţiilor în domeniul protecţiei,<br />
conservării şi utilizării lor durabile, indiferent <strong>de</strong> forma <strong>de</strong> proprietate (9);<br />
– gestionarea zonelor <strong>Ramsar</strong> se efectuează în baza zonării introduse prin planul <strong>de</strong> <strong>management</strong>,<br />
aprobat <strong>de</strong> către autoritatea centrală <strong>de</strong> mediu, cu avizul Aca<strong>de</strong>miei <strong>de</strong> Ştiinţe a<br />
Moldovei (10)<br />
Principiile <strong>de</strong> bază (11) ale gestiunii zonelor <strong>Ramsar</strong> sunt:<br />
– prevenirea efectelor negative ale activităţii economice asupra zonelor <strong>Ramsar</strong>;<br />
– susţinerea şi încurajarea activităţilor <strong>de</strong> utilizare raţională a zonelor <strong>Ramsar</strong>, <strong>de</strong> conservare<br />
şi <strong>de</strong>zvoltare durabilă a acestora;<br />
– întreprin<strong>de</strong>rea acţiunilor necesare <strong>pentru</strong> conservarea şi ameliorarea diversităţii biologice<br />
a zonelor <strong>Ramsar</strong>.<br />
Conform art.12 <strong>de</strong>ţinătorii <strong>de</strong> terenuri sunt obligaţi:<br />
1) să asigure respectarea regimului <strong>de</strong> protecţie a zonei <strong>Ramsar</strong>;<br />
2) să instaleze la hotarele zonei <strong>Ramsar</strong> borne, panouri <strong>de</strong> avertisment, indicatoare;<br />
3) să aplice măsuri <strong>de</strong> lichidare a surselor <strong>de</strong> poluare;<br />
4) să creeze şi să asigure funcţionarea eficientă a staţiilor <strong>de</strong> epurare;<br />
5) sa informeze operativ organele teritoriale ale autorităţii centrale <strong>pentru</strong> mediu şi organul<br />
central <strong>de</strong> specialitate al administraţiei publice <strong>pentru</strong> gestionarea fondului apelor <strong>de</strong>spre<br />
acci<strong>de</strong>ntele care pot avea impact negativ asupra regimului hidrologic sau cauza prejudiciu<br />
plantelor şi animalelor.<br />
În esenţă, articolul 12 creează privilegii <strong>pentru</strong> proprietarii <strong>de</strong> terenuri <strong>pentru</strong> ca aceştia să<br />
se implice în păstrarea valorilor naturale, istorico-naturale şi culturale, obţinând din aceasta<br />
beneficii în cazul unei abordări raţionale, inclusiv şi din surse alternative şi indirecte <strong>de</strong> venit<br />
(folosirea brand-ului, turism, exploatarea resurselor naturale pe termen lung).<br />
Paza şi protecţia teritoriilor zonelor <strong>Ramsar</strong> este asigurată <strong>de</strong> autorităţile în a căror subordine<br />
se află. (art. 20). Pe teritoriul adiacent lor se stabilesc zone <strong>de</strong> protecţie cu lăţimea <strong>de</strong> 1000 - 1500<br />
m în locurile, un<strong>de</strong> este necesar (art.21), care sunt trasate în documentaţia <strong>de</strong> urbanism şi amenajare<br />
a teritoriului (art.22).<br />
În conformitate cu art. 29 al Regulamentului cadru, regulamentul zonei <strong>Ramsar</strong> 1316 inclu<strong>de</strong><br />
dispoziţiile juridice ale documentului menţionat mai sus şi cuprin<strong>de</strong> următoarele părţi ale <strong>Planul</strong>ui<br />
<strong>de</strong> <strong>management</strong>: 2.1. Importanţa teritoriului (temeiurile <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>zvoltarea regimului <strong>de</strong> protecţie<br />
şi administrare). 2.2. Obiectivele perspective <strong>de</strong> gestiune. 2.3.3. Direcţiile prioritare <strong>de</strong> administrare.<br />
2.4. <strong>Planul</strong> <strong>de</strong> <strong>zona</strong>re, partea a treia <strong>Planul</strong> <strong>de</strong> Acţiuni, precum şi Anexele la acest document.<br />
În conformitate cu art. 12 al Legii privind fondul natural protejat al Republicii Moldoveneşti<br />
Nistrene (Nr. 719-3-III din 06.01.2008), printre principalele sarcini ale statului în domeniul<br />
funcţionării fondului natural protejat sunt: (з) respectarea convenţiilor, acordurilor şi programelor<br />
internaţionale în domeniul organizării, protecţiei şi funcţionării ariilor naturale protejate.<br />
Legea RMN privind lumea animală (2004) în articolul 10 „Principiile <strong>de</strong> bază ale administrării<br />
<strong>de</strong> stat în domeniul protecţiei şi utilizării obiectelor lumii animale” stabileşte „(3) prioritatea<br />
dreptului internaţional în domeniul exploatării şi protecţiei lumii animale, păstrării şi restaurării<br />
habitatului”.<br />
Aceste principii pot sta la baza aplicării Convenţiei <strong>Ramsar</strong>. În acelaşi timp, conform articolului<br />
6 al Legii RMN privind protecţia mediului ambiant (în redacţia din 05.10.2009), inclu<strong>de</strong>rea<br />
obiectelor <strong>de</strong> importanţă internaţională în fondul rezervaţiilor naturale este <strong>de</strong> competenţa Sovietului<br />
Suprem al RMN şi are loc la recomandarea preşedintelui RMN.<br />
Pe teritoriul zonei <strong>pentru</strong> protecţia genofondului, cu scopul <strong>de</strong> reproducere a speciilor industrial<br />
valoroase ale ihtiofaunei, a fost înfiinţată rezervaţia ihtiologică <strong>de</strong> stat „Turunciuc” cu<br />
11
12<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
o suprafaţă <strong>de</strong> 137,5 ha. (Decizia Sovietului Suprem al Republicii Moldoveneşti Nistrene „cu<br />
privire la aprobarea listei obiectelor, complexelor şi ariilor fondului rezervaţiilor naturale ale<br />
Republicii Moldoveneşti Nistrene” din 27 ianuarie 2010 Nr. 2938). Rezervaţia inclu<strong>de</strong> sectorul<br />
Turunciuc începând <strong>de</strong> la s. Ciobruciu până la podul din s. Glinoe. Rezervaţia se află în subordonarea<br />
Ministerului resurselor naturale şi al controlului ecologic RMN, care actual elaborează<br />
Statutul rezervaţiei.<br />
1.3 Caracteristicile fizice ale mediului înconjurător<br />
1.3.1.Clima<br />
Clima zonei este temperat-continentală şi <strong>de</strong>pin<strong>de</strong>, în primul rând, <strong>de</strong> influenţa Mării Negre,<br />
în timp ce trăsăturile <strong>de</strong> bază ale climei regiunii sunt <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> dominaţia maselor <strong>de</strong> aer<br />
dinspre Oceanul Atlantic. Vânturile predominante suflă din partea nordică şi estică cu o viteză<br />
medie <strong>de</strong> 2-5 m/s. Datele medii anuale sunt: temperatura 9-10 o C (minimală -29 o C, maximală<br />
+38 o C), cantitatea <strong>de</strong> precipitaţii cca. 450 mm, 2/3 din ele cad în perioada aprilie-noiembrie.<br />
Iernile, în mare parte, sunt mo<strong>de</strong>rate, chiar dacă uneori pot fi geruri aspre. Grosimea medie a<br />
stratului <strong>de</strong> zăpadă este <strong>de</strong> 10 cm, care se păstrează în medie circa 30-40 zile. Fluviul îngheaţă<br />
în medie timp <strong>de</strong> 4-15 zile. Topirea zăpezii începe în primele zile ale lui martie. Primăvara, <strong>de</strong><br />
obicei, este caldă, temperatura medie nu <strong>de</strong>păşeşte 22°C. Vara timpurie este secetoasă, dar <strong>de</strong>seori<br />
cu averse. Vara este <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> fierbinte, toamna până în noiembrie este caldă şi cu ploi neînsemnate.<br />
Suma anuală a temperaturilor pozitive atinge 3500-3700°C, iar cu temperaturi active<br />
(mai mari <strong>de</strong> 10°C) – 3200-3300°C. Deseori sunt înregistrate îngheţuri, secete, vânturi uscate şi<br />
fierbinţi , furtuni, grindine, averse, vifore, moină.<br />
Iarna este caldă şi umedă. Zilele reci <strong>de</strong>seori se înlocuiesc cu <strong>de</strong>zgheţuri şi zile fără ger, cu<br />
creşterea temperaturii medii zilnice a aerului peste 5 °C. Predomină timpul noros şi posomorât,<br />
cu precipitaţii sub formă <strong>de</strong> ploaie şi ninsoare. Primăvara se caracterizează printr-o vreme instabilă.<br />
A<strong>de</strong>sea are loc schimbarea bruscă a temperaturii şi a perioa<strong>de</strong>lor ploioase cu cele secetoase.<br />
La sfârşitul lunii martie are loc stabilizarea temperaturii aerului mai înaltă <strong>de</strong> 5°C, în <strong>de</strong>cada a<br />
doua a lunii aprilie – mai înaltă <strong>de</strong> 10°C. Însă posibilitatea <strong>de</strong> îngheţ mai rămâne valabilă chiar<br />
şi <strong>pentru</strong> luna mai. Vara este însorită, fierbinte şi secetoasă. Precipitaţiile pe perioada <strong>de</strong> vară <strong>de</strong><br />
cele mai multe ori poartă caracter <strong>de</strong> aversă, uneori sunt însoţite <strong>de</strong> vânt puternic şi grindină.<br />
Temperaturile înalte ale aerului sunt constante. Temperatura medie a lunii iulie 21-22°C, temperatura<br />
maximă atinge 40°C. Toamna este caldă şi lungă. Temperatura medie zilnică a aerului<br />
coboară mai puţin <strong>de</strong> 10°C în octombrie, iar mai mică <strong>de</strong> 5 °C –la sfârşitul primei jumătăţi a lui<br />
noiembrie. Primele îngheţuri se înregistrează câteodată şi la sfârşit <strong>de</strong> septembrie, dar mai <strong>de</strong>s<br />
la mijloc <strong>de</strong> octombrie.<br />
1.3.2. Topografia şi geografia fizică<br />
Relieful teritoriului în general variază în <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> lăţimea luncii fluviului şi a teraselor<br />
adiacente, în <strong>zona</strong> <strong>de</strong> meandrare puternică a Nistrului. Altitudinea medie a zonei este <strong>de</strong> 22 m<br />
mai sus <strong>de</strong> nivelul mării, altitudinea maximă <strong>de</strong> 193 m mai sus <strong>de</strong> nivelul mării se găseşte la<br />
marginea cumpenei apelor la vest <strong>de</strong> s. Copanca, iar altitudinea minimă, <strong>de</strong> -1.75 m mai jos <strong>de</strong><br />
nivelul mării – în lunca dintre satele Crocmaz şi Olăneşti.<br />
Partea <strong>de</strong> nord-vest mai compactă şi mai <strong>de</strong>luroasă a zonei (aproximativ până la latitudinea<br />
s. Purcari) cuprin<strong>de</strong> 2/3 din teritoriu. Aici sunt amplasate cele mai mari sectoare<br />
forestiere – cele <strong>de</strong> colină Copanca-Leuntea, Cioburciu-Nagornoe şi cel <strong>de</strong> luncă, Lunca
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Talmaza, precum şi numeroase păduri mici. Lunca fluviului în această regiune ocupă aproape<br />
jumătate din suprafaţă.<br />
Partea <strong>de</strong> sud-est, care este mai mică, inclu<strong>de</strong> un sector forestier <strong>de</strong> dimensiune medie (Împărăteasa)<br />
şi câteva plantaţii forestiere mici pe terase, o fâşie aproape neîntreruptă <strong>de</strong> păduri<br />
<strong>de</strong> luncă inundabilă pe meandrele adânci, unită <strong>de</strong> fâşia forestieră riverană şi liziera bălţilor <strong>de</strong><br />
trestie a limanului Nistrului.<br />
Partea reliefului <strong>de</strong> colină (<strong>de</strong> terase) formează o suprafaţă locală <strong>de</strong> acumulare a apei (29000<br />
ha), care aproape în întregime se situează în limitele zonei, ceea ce reprezintă specificul acesteia.<br />
Acest lucru presupune faptul că scurgerea <strong>de</strong> suprafaţă nu poate acumula impurităţile <strong>de</strong> pe<br />
terenurile limitrofe, <strong>de</strong>cât doar pe cursul apelor Nistrului. Pantele versanţilor variază în limitele<br />
4 o -16 o , dar se întâlnesc şi terase foarte abrupte. Versanţii proveniţi din alunecările <strong>de</strong> teren actuale<br />
sunt <strong>de</strong>luroşi, suprafaţa lor având vâlcele, râpe şi alunecări; Versanţii <strong>de</strong> alunecări străvechi<br />
sunt proeminenţi în profil. Versanţii mai lini sunt folosiţi în calitate <strong>de</strong> terenuri agricole. Versanţii<br />
mai abrupţi <strong>de</strong> 6 o ocupă 15%, în timp ce cumpenele apelor, fundurile râpelor şi a luncilor<br />
– aproximativ 2/3 din teritoriu.<br />
Relieful natural al luncii Nistrului reprezintă prin sine un sistem <strong>de</strong> creste plane cu <strong>de</strong>presiuni<br />
<strong>de</strong> adâncime mică între ele. Acestea sunt în formă <strong>de</strong> seceră şi orientate pe spirală. Partea<br />
<strong>de</strong>secată a luncii inundabile este ocupată <strong>de</strong> terenuri agricole şi, evi<strong>de</strong>nt, relieful în mare parte<br />
este nivelat.<br />
În cursul <strong>de</strong> jos <strong>zona</strong> riverană a luncii inundabile are un relief mult mai plan. Partea zonei în<br />
cursul <strong>de</strong> jos al fluviului, după s. Crocmaz are în luncă o cumpăna a apelor (coama) îngustă, <strong>de</strong><br />
înălţime mică şi <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> plană cu o lăţime nu mai mare <strong>de</strong> 50-100m, care, <strong>de</strong>sparte porţiunea<br />
inundabilă <strong>de</strong> dimensiune mare <strong>de</strong> albia fluviului.<br />
Landşaftul <strong>de</strong>-a lungul fluviului cuprin<strong>de</strong> păduri şi plantaţii forestiere vechi, rărişuri înmlăştinite,<br />
bazine acvatice întinse <strong>de</strong> adâncime mică cu vegetaţie palustră, precum şi lunci, care din<br />
cauza păşunatului nereglementat, în cea mai mare parte, s-au transformat în păşuni <strong>de</strong>gradate.<br />
De-a lungul malurilor ambelor braţe ale Nistrului se întâlnesc bazine piscicole, <strong>de</strong> obicei, părăsite.<br />
Fluviul formează pe cursul principal circa 30 meandre, multe dintre care pe jumătate sau<br />
aproape în întregime sunt închise. În limitele câtorva bucle ale fluviului sunt amplasate grădini<br />
şi alte terenuri agricole, o mare parte dintre care sunt însoţite <strong>de</strong> fâşii forestiere. Malurile din<br />
cursul principal al fluviului din afara pădurilor, în general sunt protejate <strong>de</strong> fâşii forestiere, iar<br />
<strong>de</strong>-a lungul braţului Turunciuc acestea sunt afectate într-o măsură mai mare, cele mai bine păstrate<br />
fiind pe malul stâng (pe insula Turunciuc). Cealaltă parte a luncii până la hotarul moldoucrainean<br />
este ocupată <strong>de</strong> terenuri prelucrate.<br />
Specificul luncii inundabile. Fragmentul <strong>de</strong> luncă inundabilă <strong>de</strong> pe i. Turunciuc, amplasat între<br />
cele două braţe, Nistru şi Turunciuc, intră în componenţa <strong>de</strong>ltei, cea mai mare parte a căreia<br />
se află pe teritoriul Ucrainei; acesta reprezintă un complex <strong>de</strong> habitate relictice şi transformate.<br />
Toate teritoriile <strong>de</strong> luncă inundabilă, inclusiv terenurile agricole acoperite <strong>de</strong> reţeaua canalelor<br />
<strong>de</strong> drenaj, au legătură cu fluviul, fâşia <strong>de</strong> protecţie a apelor şi cu canalul, format în urma construirii<br />
digului <strong>de</strong> stat anti-viitură <strong>de</strong>-a lungul malului drept al cursului principal. Partea <strong>de</strong> nordvest<br />
a luncii inundabile reprezintă o vale foarte întinsă, cea mai mare parte a căreia este inclusă<br />
în <strong>zona</strong> <strong>Ramsar</strong>. Prin ea trece albia veche a Nistrului, cândva cu o lungime totală <strong>de</strong> 40 km,<br />
dar care în prezent s-a păstrat pe circa 32 km. Principalul nucleu al zonei este sectorul „Lunca<br />
Talmaza”, care conţine masive forestiere cu numeroase poieni, un lac (24 ha), o buclă aproape<br />
închisă a albiei vechi, care nu <strong>de</strong>mult s-a separat <strong>de</strong> Nistru, canale permanente inundate şi uscate,<br />
bălţi, mlaştini, lunci şi sectoare <strong>de</strong> terenuri agricole abandonate. Cea <strong>de</strong>-a treia porţiune<br />
<strong>de</strong> luncă inundabilă după dimensiuni se situează între satele Olăneşti şi Crocmaz, un<strong>de</strong> se află<br />
punctul cu cea mai mică înălţime din ţară.<br />
13
14<br />
1.3.3. Geologia<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Descriere generală. Teritoriul zonei se situează pe marginea platformei tectonice est-europene,<br />
iar lunca fluviului Nistru este amplasată între două hotare ale plăcilor tectonice – zonă,<br />
în care intensitatea cutremurelor poate atinge 6 gra<strong>de</strong>. Activitatea tectonică actuală a regiunii<br />
se confirmă printr-o seismicitate <strong>de</strong> 6-7 gra<strong>de</strong>, cu o ridicare a scoarţei terestre până la +2 mm/<br />
an şi cu o coborâre a acesteia în cursul <strong>de</strong> jos al Nistrului, ce atinge în sudul extrem -2 mm/<br />
an. Partea nordică a teritoriului s-a constituit în timpul transgresiunii sarmatice a Miocenului,<br />
formată din calcar, lut şi nisip, iar spaţiul cumpenei apelor – în timpul transgresiei ponţiene a<br />
Pliocenului. Rocile miocenului sunt răspândite pe întreg teritoriul şi sunt înfăţişate <strong>de</strong> <strong>de</strong>puneri<br />
începând cu faciesuri maritime până la cele continentale, care se <strong>de</strong>scoperă în luncile Nistrului<br />
şi ale afluenţilor săi. Cele mai joase secţiuni ale luncii inundabile sunt prezentate <strong>de</strong> <strong>de</strong>puneri în<br />
porţiunea superioară a substratului basarabean al etajului Sarmaţian, în componenţa cărora un<br />
rol important îl joacă calcarele, <strong>de</strong>opotrivă cu argila şi nisipurile. Pe porţiunile mai înalte rolul<br />
calcarelor sca<strong>de</strong> consi<strong>de</strong>rabil şi creşte importanţa argilei. În partea <strong>de</strong> jos a pantei luncii r. Ştiubei,<br />
pe fundurile râpelor se întâlnesc <strong>de</strong>puneri <strong>de</strong> subetaj herson, alcătuit din nisipuri, calcare şi<br />
din luturi stratificate. Porţiunile superioare ale pantelor şi cumpenele apelor <strong>de</strong> înălţime mică<br />
sunt formate din <strong>de</strong>pozite din grosimea intactă a subetajului herson – etajul geologic meoţian<br />
– nisipuri, aleurolite, luturi. Cele mai înalte cumpene <strong>de</strong> apă sunt formate din rocile etajului<br />
ponţian. Acestea reprezintă, în primul rând, argile <strong>de</strong> diferite culori cu straturi intermediare <strong>de</strong><br />
aleurolitice ale orizontului tvardiţian, precum şi nisipuri, argile şi calcare <strong>de</strong> substrat nou rusesc.<br />
Perioada cvaternară este prezentată <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozite <strong>de</strong> origine eoliano-<strong>de</strong>luvială pe cumpenele<br />
apelor, <strong>de</strong> origine <strong>de</strong>luvială, eoliano-<strong>de</strong>luvială şi coluvială pe sectoarele <strong>de</strong> sus ale pantei, reprezentată<br />
<strong>de</strong> asemeni <strong>de</strong> <strong>de</strong>puneri <strong>de</strong> terase aluviale (cea mai veche fiind X) în porţiunile <strong>de</strong> mijloc<br />
şi <strong>de</strong> jos ale pantei, iar lunca inundabilă este constituită <strong>de</strong> aluviuni recente.<br />
Izvoare cu ape minerale se găsesc în preajma s. Slobozia la adâncimi <strong>de</strong> 30-50 m. Albia fluviului<br />
formează multe meandre aproape închise şi fragmente sinusoidale slabe. Malurile <strong>de</strong> dreapta sunt<br />
abrupte, cu o înălţime <strong>de</strong> 1-3 m. Lăţimea luncii inundabile constituie 3-8 km. Terasele superioare<br />
ale luncii fluviului uneori sunt întrerupte şi întretăiate <strong>de</strong> râpe, dar, în general sunt mo<strong>de</strong>rat abrupte<br />
şi cu fragmente <strong>de</strong> alunecări <strong>de</strong> teren. Această regiune este o parte a Mării Sarmatice, <strong>de</strong> aceea<br />
substratul geologic este sărat, iar apele minerale sunt găsite în mai multe locuri ale zonei.<br />
Paleontologia. Zona inclu<strong>de</strong> trei amplasări paleontologice binecunoscute ale faunei fosile<br />
din perioada Miocenului târziu, <strong>de</strong>scoperite în sistemul <strong>de</strong> râpe. Aceste locuri au statut <strong>de</strong><br />
monumente ale naturii.<br />
Aici au fost <strong>de</strong>scoperite oase ale multor mamifere, printre care:<br />
răpitoare (Carnivora) – Simocyon primigenius Wagn., Mustela palaettica Weit. ,Ictitherium<br />
robustum Gaug., Crocuta eximia (Roth. Et Wagn)., Machirodus schlosseri Weit.<br />
Machairodus cultri<strong>de</strong>ns Gaud.,<br />
Proboscidate (Proboscidae) – Choerolophodon pentalici (Gaud et Lart.), mastodont<br />
Mostodont sp. şi dinoteriu Deinotherium giganteum Kauh.;<br />
Imparicopitate (Perissodactyla) – strămoşii cailor Hipparion cf. gromova Gab. şi Hipparion<br />
cf. moldavicum Grom., rinocerii Aceratherium incisivum Kauh. и Dicerorhinus<br />
schleiermachheri (Kaup.);<br />
paricopitate (Artiodactyla) – Cervus sp. Paleotragus rouenii Gaud., Helladotherium divernoyi<br />
(Gaud et Lart.), Tragocerus frolovi Pavl., Palaeoryx stutzeli Schlos., Gazella <strong>de</strong>perdita<br />
(Gervalis).<br />
Au mai fost <strong>de</strong>scoperite broaşte-ţestoase străvechi (Reptilia, Testudines) – Protestudo bessarabica<br />
(Rjab.).<br />
În totalitate, teritoriul reprezintă o zonă fosilă paleontologică a gurii <strong>de</strong> vărsare a fluviului.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
1.3.4. Solurile<br />
Stratul <strong>de</strong> soluri s-a format în cea mai mare parte pe sedimentările cvaternare, care sunt reprezentate<br />
<strong>de</strong> argile uşoare, <strong>de</strong> soluri argilo-nisipoase grele, medii şi uşoare, şi <strong>de</strong> asemenea <strong>de</strong><br />
soluri nisipo-lutoase (mai ales în lunca inundabilă a Nistrului).<br />
Pe teritoriul zonei sunt prezente 2 tipuri <strong>de</strong> bază <strong>de</strong> soluri – <strong>de</strong> luncă inundabilă şi cele <strong>de</strong> pe<br />
terasele Nistrului (ultimul se referă la terenurile majorităţii satelor din partea dreaptă a Nistrului<br />
- Talmaza, Cioburciu, Răscăeţi, Purcari, Olăneşti, Crocmaz, Tudora, Palanca), un<strong>de</strong> predomină<br />
cernoziomurile cu profil întreg. În partea <strong>de</strong> est este prezent platoul <strong>de</strong> cumpănă a apelor şi pantele,<br />
cea mai mare parte a cărora conţin soluri erodate (Plop – Ştiubei, Grădiniţa, Popeasca etc.).<br />
1.3.4.1. Solurile <strong>de</strong> pe malului drept al Nistrului<br />
În general predomină cernoziomurile carbonatice (26,9 %), o suprafaţă mai mică este ocupată<br />
<strong>de</strong> cernoziomurile tipice (8,2%) şi <strong>de</strong> solurile xerofite <strong>de</strong> pădure (6,1%), amplasate pe sectoarele<br />
nu prea mari <strong>de</strong> păduri <strong>de</strong> stejar pufos. În lunca inundabilă a Nistrului se întâlneşte toată<br />
gama <strong>de</strong> soluri aluviale, în vâlcele – solurile <strong>de</strong>luviale.<br />
Pe teritoriu sunt înregistrate peste 60 <strong>de</strong> tipuri <strong>de</strong> soluri (Anexa 1). După fertilitate primul<br />
loc îl ocupă cernoziomurile tipice şi cernoziomurile carbonatice viguroase (bonitatea mai mare<br />
<strong>de</strong> 80). Rezervele <strong>de</strong> humus în stratul <strong>de</strong> un metru <strong>de</strong> la suprafaţă a cernoziomurilor obişnuite<br />
şi carbonatice constituie 250-310 t/ha. De exemplu în Palanca rezervele <strong>de</strong> humus în stratul <strong>de</strong><br />
un metru <strong>de</strong> la suprafaţă constituie 300-340 t/ha, în raport cu conţinutul <strong>de</strong> humus în stratul<br />
cultivabil acestea se referă la solurile cu conţinut mo<strong>de</strong>rat <strong>de</strong> humus. Potenţialul <strong>de</strong> fertilitate al<br />
acestor soluri este <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> înalt, totuşi, el se va manifesta doar în cazul asigurării cu o cantitate<br />
suficientă <strong>de</strong> umiditate, iată <strong>de</strong> ce ele trebuie protejate, <strong>pentru</strong> ca să nu treacă în categoria celor<br />
slab erodate. În Anexa 1 este prezentată compoziţia humusului în stratul <strong>de</strong> un metru <strong>de</strong> la suprafaţă<br />
al subtipurilor <strong>de</strong> bază <strong>de</strong> soluri, şi <strong>pentru</strong> fiecare comună sunt date suprafeţele tuturor<br />
tipurilor <strong>de</strong> soluri cu rata <strong>de</strong> evaluare a acestora în baza proprietăţilor.<br />
În lunca inundabilă, pe fundurile râpelor, atât uscate cât şi ume<strong>de</strong>, acolo un<strong>de</strong> apele subterane<br />
se găsesc la o adâncime <strong>de</strong> 0,5-4,5 m. s-au format aşa-numitele „mocirle” <strong>de</strong> luncă, soluri cernoziomice<br />
<strong>de</strong> luncă, aluviale <strong>de</strong> luncă tipice şi erodate, precum şi soloneţuri şi soluri stratificate salinizate.<br />
Se mai întâlnesc şi soluri aluviale înnămolite-mlăştinoase, precum şi alte tipuri <strong>de</strong> soluri<br />
cu umiditate temporară sau <strong>de</strong> lungă durată. Compoziţia granulometrică a solurilor este variată.<br />
Suprafaţa solurilor <strong>de</strong>gradate şi cu surplus <strong>de</strong> umiditate constituia 43,4% în 2004. (În anii<br />
’80 ai sec 20 pe acest teritoriu 1/3 din toate subtipurile <strong>de</strong> cernoziom erau din cele erodate).<br />
Terenurile erodate, care şi-au pierdut fertilitatea naturală ocupau suprafeţe mari: slab-erodate –<br />
5652 ha, mo<strong>de</strong>rat-erodate – 4468 ha, puternic-erodate – 1672 ha. În conformitate cu tendinţa<br />
generală din ţară pe parcursul anilor trecuţi, suprafaţa solurilor erodate probabil că a crescut.<br />
Toate aceste terenuri sunt incluse în circuitul agricol. Amplasarea în vecinătate a terenurilor neerodate<br />
şi a celor erodate, adică care au grad diferit <strong>de</strong> erodare, formează un aspect eterogen al<br />
solului şi duce la fragmentarea intensă a acestuia. Situaţia dată poate avea un impact puternic<br />
asupra agro-landşafturilor.<br />
Solurile aluviale (<strong>de</strong> luncă), ca un tip <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> soluri, ocupă unul din locurile <strong>de</strong> frunte<br />
în învelişul <strong>de</strong> soluri al zonei. Solurile <strong>de</strong> luncă inundabilă sunt formaţiuni noi <strong>de</strong> sol aluvial.<br />
Procesele aluviale constau pe <strong>de</strong> o parte în eroziunea albiei care duce la transformarea albiei fluviului<br />
şi a sectoarelor adiacente ale luncii („întinerirea” lor periodică), iar pe <strong>de</strong> altă parte în acumulări<br />
pe suprafaţa luncii a scurgerii soli<strong>de</strong> ale fluviului. Influenţa lor asupra formării solurilor<br />
poate fi foarte nesemnificativă (în perioada <strong>de</strong> acoperire cu zăpadă, pe sectoarele în<strong>de</strong>părtate <strong>de</strong><br />
15
16<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
albia fluviului) şi foarte radicală ajungând chiar până la distrugerea solului (în timpul viiturilor<br />
pe teritoriile adiacente albiei). În lunca Nistrului are loc inundarea periodică a luncii sale cu apă<br />
din fluviu şi în acest caz se umezesc consi<strong>de</strong>rabil solurile şi întreg stratul <strong>de</strong> <strong>de</strong>puneri aluviale.<br />
Acest fapt condiţionează un caracter mai hidromorfic <strong>de</strong> formare a solurilor pe teritoriul luncii.<br />
O trăsătură importantă a solurilor <strong>de</strong> luncă este biogeneza lor înaltă, condiţionată <strong>de</strong> accelerarea<br />
circuitului substanţelor şi a procesului <strong>de</strong> formare a solurilor.<br />
Solurile <strong>de</strong> luncă inundabilă <strong>de</strong> pe malul drept al Nistrului în funcţie <strong>de</strong> condiţiile <strong>de</strong> formare<br />
a lor, <strong>de</strong> poziţia lor geografică şi nivelul <strong>de</strong> stratificare a apelor subterane, pot fi incluse în 3<br />
raioane meliorative <strong>de</strong> soluri: <strong>de</strong> luncă inundabilă înaltă drenată foarte bine; <strong>de</strong> luncă cu drenaj<br />
scăzut; <strong>de</strong> luncă cu drenaj slab şi cu înmlăştiniri.<br />
Pe teritoriul primului raion (între satele Copanca şi Ciobruciu) prevalează solurile <strong>de</strong> luncă<br />
tipice nesalinizate (49,5 %) şi cele stratificate (32,1%). Solurile <strong>de</strong> luncă combinate ocupă mai<br />
mult <strong>de</strong> 13%, iar cele <strong>de</strong> luncă înnămolite-mlăştinoase – 2,7% din suprafaţă. Trăsătura caracteristică<br />
<strong>de</strong> bază a acestui raion este drenajul natural bun al luncii. Soloneţurile şi solonceacurile<br />
aproape că lipsesc.<br />
Al doilea raion, amplasat între satele Ciobruciu şi Olăneşti, cuprin<strong>de</strong> solurile <strong>de</strong> luncă inundabilă<br />
ale satelor Ciobruciu, Răscăeţi, Purcari. Lunca uşor adâncită <strong>de</strong> lângă terase este bine<br />
<strong>de</strong>zvoltată şi ocupă cca. 25 % din suprafaţă. Odată cu înrăutăţirea nivelului <strong>de</strong> drenaj natural<br />
pe teritoriul celui <strong>de</strong>-al doilea raion se măreşte şi suprafaţa solonceacurilor şi soloneţurilor şi a<br />
solurilor hidromorfice (cele înnămolite-mlăştinoase <strong>de</strong> luncă şi cele înnămolite-mlăştinoase).<br />
Într-o măsură mai mare sau mai mică aproape 6 % din soluri sunt salinizate. Suprafaţa celor<br />
înnămolite-mlăştinoase şi celor înnămolite-mlăştinoase <strong>de</strong> luncă se măreşte în comparaţie cu<br />
primul sector <strong>de</strong> la 2,7% până la 7,2%. Totuşi şi în acest sector prevalează în compoziţia învelişului<br />
<strong>de</strong> soluri solurile tipice <strong>de</strong> luncă nesalinizate (45,6%) şi cele <strong>de</strong> luncă stratificate (29,9%).<br />
Solurile stratificate <strong>de</strong> luncă ocupă 16,6% din suprafaţă.<br />
Cele mai rele condiţii din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al ameliorării solurilor le are cel <strong>de</strong>-al treilea raion,<br />
amplasat în partea <strong>de</strong> jos a fluviului între satele Olăneşti şi Palanca. În acest raion sunt incluse<br />
luncile inundabile Olăneşti, Crocmaz, Tudora, Palanca. După suprafaţă el este egal cu primul<br />
raion (16 mii ha). Durata inundării luncii poate ajunge până la 120 şi mai multe zile pe an. Depunerile<br />
luncii aici sunt reprezentate prepon<strong>de</strong>rent <strong>de</strong> soluri grele argilo-nisipoase şi argiloase<br />
şi doar sectoarele adiacente albiei fluviului cuprind soluri nisipo-nămoloase şi nisipo-lutoase.<br />
Ca rezultat al prezenţei în<strong>de</strong>lungate a apelor <strong>de</strong> suprafaţă şi a celor subterane, atât sectoarele<br />
<strong>de</strong> jos cât şi cele <strong>de</strong> sus ale luncii inundabile pot fi afectate <strong>de</strong> salinizare. Aici sunt concentrate,<br />
<strong>de</strong> obicei, cele mai mari sectoare <strong>de</strong> solonceacuri veritabile, iar pe terenurile valorificate şi irigate<br />
câteva zeci <strong>de</strong> ani în urmă au apărut soloneţuri secundare. De exemplu, acest tablou poate<br />
fi observat în lunca Crocmaz – Olăneşti, un<strong>de</strong> salinizarea a avut loc în rezultatul influenţei antropogene.<br />
Suprafaţa totală <strong>de</strong> solonceacuri şi soloneţe constituie în acest raion 14,7 %, <strong>pentru</strong><br />
îmbunătăţirea lor sunt necesare lucrări <strong>de</strong> drenaj, <strong>de</strong> spălare şi <strong>de</strong> ghipsuire. Solurile stratificate<br />
nesalinizate <strong>de</strong> luncă ocupă 27 % din suprafaţă, cele tipice <strong>de</strong> luncă– 33%, <strong>de</strong> luncă contopite –<br />
15,5%. Apele subterane cu mineralizare sporită (3-10 g/l şi mai mult) având componenţă variată<br />
<strong>de</strong> săruri sunt situate aproape <strong>de</strong> suprafaţa solului (până la 2,5 cm). Compoziţia sărurilor poate<br />
fi foarte diferită, dar conţin bicarbonat foarte rar şi în concentraţii nu prea mari.<br />
Din toate tipurile <strong>de</strong> soluri, care se întâlnesc în limitele zonei <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos”, pot fi<br />
evi<strong>de</strong>nţiate solurile dominante: cernoziomuri obişnuite şi carbonatice şi aluviale <strong>de</strong> luncă. Ele sunt<br />
foarte răspândite, exploatate <strong>de</strong> mult timp în agricultură, şi-au pierdut consi<strong>de</strong>rabil concentraţia<br />
<strong>de</strong> humus, dar şi-au păstrat specificul lor genetic şi este important <strong>de</strong> păstrat fertilitatea lor.<br />
Pe suprafeţe nu prea mari se întâlnesc soluri rare (Anexa 1), care au trăsături originale, dispun<br />
<strong>de</strong> o activitate biogenă înaltă şi şi-au păstrat fertilitatea naturală. Astfel <strong>de</strong> soluri reprezintă un
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
interes <strong>de</strong>osebit din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re atât practic, cât şi ştiinţific. La ele pot fi atribuite solurile<br />
aluviale stepizate, numite şi cernoziomice <strong>de</strong> luncă. Ele sunt amplasate pe sectoarele înalte ale<br />
luncii inundabile, care au ieşit din regimul <strong>de</strong> zone ume<strong>de</strong>, sunt inundate numai <strong>de</strong> viiturile<br />
foarte puternice (rar şi pe scurt timp), procesul aluvial este foarte scăzut. Sunt aproape <strong>de</strong> cernoziomurile<br />
carbonatice ale teraselor joase <strong>de</strong> luncă inundabilă şi reprezintă un grup <strong>de</strong> tranzit <strong>de</strong><br />
la solurile <strong>de</strong> luncă inundabilă la cernoziomurile carbonatice. Aceste soluri au un conţinut mare<br />
<strong>de</strong> humus (până la 5 % în orizontul <strong>de</strong> sus) şi o structură granuloasă sau cu bulgări. Ele au un<br />
interes ştiinţific sporit, <strong>de</strong>oarece reprezintă tranziţia evoluţionistă <strong>de</strong> la solurile aluviale la cernoziomurile<br />
<strong>zona</strong>le în cea mai timpurie etapă <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare. Mai există şi soluri <strong>de</strong> calitate superioară.<br />
Acestea sunt cernoziomurile cu profil întreg obişnuite, precum şi cernoziomice <strong>de</strong> luncă<br />
şi cele aluviale, ele fiind evaluate la 80 – 100 puncte. Cernoziomurile cu profil întreg carbonatice<br />
sunt evaluate la 72 puncte, ele nu au o bonitate înaltă, dar totuşi sunt la fel <strong>de</strong> importante.<br />
1.3.4.2. Solurile malului stâng al Nistrului<br />
Solurile <strong>de</strong> pe insula Turunciuc şi cele situate între fluviul Nistru şi albia veche a acestuia (s.<br />
Cremenciuc), s-au format sub influenţa proceselor <strong>de</strong> luncă şi aluviale ale fluviului şi a <strong>de</strong>zvoltării<br />
vegetaţiei ierboase. În trecutul apropiat acest teritoriu era permanent inundat în urma<br />
creşterii nivelului apelor primăvara şi vara ale fluviului Nistru, iar o dată în 4-5 ani această zonă<br />
era supusă unei viituri în<strong>de</strong>lungate.<br />
Depunerile aluviale cu diferită componenţă mecanică, aduse <strong>de</strong> apele viiturii au servit drept<br />
premisă <strong>de</strong> formare a tipurilor <strong>de</strong> soluri. Depunerile uşoare, nisipoase şi argilo-nisipoase se<br />
situează în general în partea <strong>de</strong> sus a luncii adiacentă albiei fluviului în cazul în care viitura are o<br />
viteză mare şi provoacă o inundaţie <strong>de</strong> scurtă durată. În lunca inundabilă centrală, care e situată<br />
mai jos şi are un microrelief complicat, se <strong>de</strong>pun sedimente argilo-nisipoase grele şi fracţii argiloase<br />
în timpul unui curs lent şi o inundaţie <strong>de</strong> lungă durată. Relieful luncii care se constituie<br />
în rezultatul acestui fapt influenţează nivelul apelor subterane şi durata viiturii, iar împreună cu<br />
vegetaţia luncii <strong>de</strong>termină diversitatea solului.<br />
Pe acest teritoriu sunt întâlnite 21 <strong>de</strong> tipuri <strong>de</strong> sol, în mare parte, cele tipice <strong>de</strong> luncă inundabilă<br />
(granulate) şi stratificate cu diferită compoziţie mecanică (92 % din suprafaţa totală), precum<br />
şi soluri înnămolite–mlăştinoase, mlăştinoase şi soluri cu un nivel înalt al apelor subterane<br />
(Anexa 2). Solurile sunt sărace în nitraţi – 20-80 mg/kg <strong>de</strong> sol şi se evi<strong>de</strong>nţiază printr-o cantitate<br />
mare <strong>de</strong> fosfaţi, care se asimilează uşor – 100-150 mg/kg <strong>de</strong> sol şi potasiu – 300-400 mg/kg <strong>de</strong><br />
sol. Reacţia soluţiei <strong>de</strong> sol este neutră sau slab alcalină pH 7,0-7,4.<br />
Solurile tipice <strong>de</strong> luncă inundabilă (granulate) şi cele stratificate se <strong>de</strong>osebesc printr-un orizont<br />
mai puternic <strong>de</strong> humus, câteodată mai mult <strong>de</strong> 150 cm. Un conţinut mic <strong>de</strong> humus – 2,52-<br />
3,31% este prezent în solurile argiloase şi cele grele argiloase şi aproximativ 1% - în cele nisipoase,<br />
conţinutul <strong>de</strong> humus treptat se micşorează odată cu adâncimea, excepţie făcând locurile<br />
<strong>de</strong>s întâlnite cu straturi subţiri <strong>de</strong> solurilor <strong>de</strong> înhumare. În pofida conţinutului redus <strong>de</strong> humus,<br />
totuşi, rezervele <strong>de</strong> humus într-un strat <strong>de</strong> 1 m sunt <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> mari şi variază <strong>de</strong> la 300-500 t/ha<br />
până la 90-130 t/ha. Solurile stratificate au păstrat în profil straturi <strong>de</strong> <strong>de</strong>puneri <strong>de</strong> viitură, iar<br />
structura <strong>de</strong> sol nu este prea pronunţată. În solurile tipice (granulate) stratificarea este nivelată.<br />
Atât unele cât şi celelalte sunt <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> fertile şi doar pe terenurile cu soluri nisipoase şi uşor<br />
argilo-nisipoase (prepon<strong>de</strong>rent pe lunca adiacentă albiei fluviului) productivitatea potenţială<br />
este mai mică. Aceste soluri cu o fertilitate înaltă, <strong>de</strong> la 70 la 86 puncte, ocupă 86% din teritoriu.<br />
Pe sectoarele luncii centrale, un<strong>de</strong> apele subterane sunt situate aproape <strong>de</strong> suprafaţă 30±80<br />
cm (adâncituri în formă <strong>de</strong> farfurioară, marginile lacurilor <strong>de</strong> luncă şi albiilor vechi, ş.a.) se<br />
formează soluri înnămolite-mlăştinoase, iar în locurile mai joase – soluri mlăştinoase. Aceste<br />
17
18<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
locuri sunt ocupate <strong>de</strong> asociaţii <strong>de</strong> trestie, <strong>de</strong> rogoz şi <strong>de</strong> trestie cu rogoz cu rărişuri <strong>de</strong> salcie. Un<br />
loc intermediar îl ocupă solurile stratificate <strong>de</strong> luncă cu prezenţa apelor subterane nu <strong>de</strong>parte <strong>de</strong><br />
suprafaţa solului (<strong>de</strong> la 80 la 150 cm în <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> anotimp şi viituri).<br />
Din observaţiile <strong>de</strong> mai mulţi ani rezultă că apele subterane se află la adâncimea <strong>de</strong> la 0 la 4 m.<br />
La cea mai mare adâncime se află apele subterane pe fâşiile <strong>de</strong> lângă albia fluviului, iar în partea<br />
centrală situată mai jos ele ajung aproape <strong>de</strong> suprafaţă. Cele mai joase orizonturi ale apelor subterane<br />
se stabilesc toamna târziu, iar cele mai înalte – primăvara. Conţinutul <strong>de</strong> săruri în apele<br />
subterane se schimbă în limitele <strong>de</strong> la 0,9 (dulce) până la 7,3 g/dm 3 (mineralizare medie), dar în<br />
majoritatea cazurilor este <strong>de</strong> 1-2 g/dm 3 . Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al componenţei sărurilor acestea<br />
sunt ape hidrocarbonate-sulfate, clorid-sulfate şi sulfat-clori<strong>de</strong>.<br />
Solurile salinizate ocupă 570 ha sau 6,5 % din suprafaţa totală. Salinizarea se observă în cazul<br />
adâncimii apelor <strong>de</strong> suprafaţă <strong>de</strong> la 90 la 140 cm şi mineralizării <strong>de</strong> 2-5 g/dm 3 , răspândirea<br />
după profil şi compoziţia solurilor indică alternarea în aceste soluri a proceselor <strong>de</strong> salinizare şi<br />
<strong>de</strong>salinizare.<br />
În ultimul timp au <strong>de</strong>venit mai evi<strong>de</strong>nte procesele <strong>de</strong> înmlăştinire a sectoarelor ameliorate<br />
cu soluri <strong>de</strong> mlaştină în lunca centrală şi unele fragmente în partea adiacentă albiei fluviului.<br />
Procesul <strong>de</strong> înmlăştinire pe sectoarele ameliorate are probabil un caracter <strong>de</strong>terminat <strong>de</strong> mulţi<br />
factori şi necesită o studiere continuă, ca o activitate iniţială a reabilitării condiţiilor naturale <strong>de</strong><br />
luncă inundabilă.<br />
Porţiunea centrală, cea mai coborâtă, a luncii centrale are soluri stratificate, înnămolite şi<br />
mlăştinoase, amplasate în formă <strong>de</strong> contururi mărunte (0,4-4,8 ha), complicate şi alternante.<br />
Apele subterane sunt amplasate la suprafaţă, procesele <strong>de</strong> salinizare fiind vizibile. Se formează<br />
un grup complex <strong>de</strong> soluri cu o activitate economică limitată, rezultată din gradul <strong>de</strong> fertilitate<br />
şi posibilităţile <strong>de</strong> efectuare a unor măsuri agrotehnice specifice. Sectoarele mari cu soluri înnămolite<br />
şi mlăştinoase nu pot fi utilizate <strong>de</strong>loc în circuitul agricol arabil.<br />
1.3.5. Hidrologia<br />
Albia Nistrului în cursul <strong>de</strong> jos are o lăţime <strong>de</strong> 100-200 m; adâncimea în locurile <strong>de</strong> adâncime<br />
mică a apei este <strong>de</strong> 1,6-2-5m, în vârtejuri <strong>de</strong> 4,0-8,0 până la 16m. Braţul său – Turunciuc are<br />
o lăţime <strong>de</strong> 70m cu o adâncime medie <strong>de</strong> 6 m, iar în adâncituri - până la 9 m. Albia veche a<br />
fluviului Nistrului în cea mai lată porţiune a luncii între satul Copanca şi Talmaza meandrează<br />
pe o lungime <strong>de</strong> 32 km, albia are lăţimea <strong>de</strong> 40 m şi adâncimea <strong>de</strong> 4-12 m; pe timp <strong>de</strong> secetă<br />
adâncimea pe alocuri se reduce până la 1 m, iar în anul 2002 albia pe alocuri chiar s-a uscat.<br />
Pe teritoriul complexului natural „Lunca Talmaza” în sectorul cu acelaşi nume se află lacul<br />
Adana cu lungimea <strong>de</strong> 2,4 km şi lăţimea <strong>de</strong> 100m. În sectorul vecin „Jidran” (acelaşi complex)<br />
se află stariţa „Doi Fraţi”, în formă <strong>de</strong> buclă semiînchisă cu o lungime <strong>de</strong> 2,5 km, lăţime <strong>de</strong> 40<br />
m şi adâncime până la 4 m; aceasta parţial este legată cu Nistru, în<strong>de</strong>osebi în timpul viiturilor<br />
puternice.<br />
Pe tot teritoriul luncii <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> <strong>de</strong>s se pot întâlni băltoace, canale, mlaştini şi ape <strong>de</strong> mică<br />
adâncime, în<strong>de</strong>osebi cele care se usucă, excepţie făcând canalul mare care este amplasat <strong>de</strong>-a<br />
lungul digului <strong>de</strong> stat anti-viitură <strong>de</strong> lângă Lunca Talmaza. El are o lungime <strong>de</strong> 5 km, adâncime<br />
<strong>de</strong> 1-4 m, lăţime până la 50 m, iar în timpul revărsărilor până la 150 m. Canalul principal al reţelei<br />
<strong>de</strong> drenaj a canalelor în lunca dintre satele Olăneşti şi Crocmaz are o lungime <strong>de</strong> aproximativ<br />
3,5 km, lăţime <strong>de</strong> 40 m şi adâncime <strong>de</strong> 4 m; el nu se usucă fiind amplasat la un nivel mai jos <strong>de</strong>cât<br />
nivelul mediu al Nistrului cu 1,5 m. Reţelele <strong>de</strong> canale <strong>de</strong> drenaj există în toate luncile <strong>de</strong>secate.<br />
Relieful <strong>de</strong> aici permite formarea <strong>de</strong> noi bazine acvatice permanente, astfel în primul meandru<br />
situat după satul Crocmaz (la est <strong>de</strong> sat), care a fost mai înainte drenat şi ocupat cu terenuri
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
agricole, după viitura <strong>de</strong> proporţie din 2008, s-a format un lac cu suprafaţa <strong>de</strong> aproximativ 50<br />
ha; nivelul fundului lui este cu 2-4 m mai jos <strong>de</strong> nivelul fluviului Nistru. Lacul există <strong>de</strong>ja <strong>de</strong> 3<br />
ani şi probabil se menţine datorită legăturii restabilite cu fluviul prin intermediul apelor subterane.<br />
Este posibilă formarea altor bazine acvatice asemănătoare în meandrele îndiguite în jos pe<br />
cursul fluviului, începând <strong>de</strong> la satul Cioburciu pe malul drept al Nistrului. Regimul hidrologic<br />
<strong>de</strong>stul <strong>de</strong> instabil al fluviului va condiţiona această formare <strong>de</strong> lacuri şi în continuare. Dacă viiturile<br />
<strong>de</strong> proporţii în alte timpuri se produceau o dată la mai mult <strong>de</strong> 10 ani (1983, 1996, 2008),<br />
apoi ultimul interval dintre viituri a fost <strong>de</strong> doar 1 an – între anii 2008 şi 2010.<br />
În baza datelor <strong>de</strong> mai mulţi ani perioada nivelurilor joase ale fluviului Nistru în cei mai<br />
mulţi ani nu este prea clară, fiind <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>ntă <strong>de</strong> caracterul <strong>de</strong>bitului fluviului. Există trei tipuri<br />
<strong>de</strong> ani: cu viituri dominante <strong>de</strong> primăvară şi cu viituri neînsemnate mai târziu; ani când lipsesc<br />
viiturile <strong>de</strong> primăvară şi prevalează viiturile <strong>de</strong> vară; şi ani cu un nivel ridicat al apei primăvara,<br />
vara şi toamna. Cota maximală a creşterii nivelului apelor <strong>de</strong> primăvară în comparaţie cu cel<br />
convenţional mediu <strong>de</strong> niveluri joase în cursul <strong>de</strong> jos al Nistrului constituie 4,5-5,8 m, viteza <strong>de</strong><br />
ridicare a apei este <strong>de</strong> 0,4-6,2m în 24 h. În fiecare iarnă şi toamnă, <strong>de</strong> obicei, au loc 3-5 viituri<br />
(mai rar 12-15), cu o durată medie <strong>de</strong> 10-15 şi maxim 55 zile. În anii secetoşi numărul viiturilor<br />
se micşorează până la 1-2. Aceste trăsături împreună cu relieful <strong>de</strong>termină regimul în celelalte<br />
bazine acvatice, condiţionat în special <strong>de</strong> apele subterane. Debitul apei în Nistru <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong><br />
administrarea bazinului <strong>de</strong> acumulare Novodnestrovsk din Ucraina.<br />
Importanţa hidrologică a principalelor bazine acvatice ale zonei este foarte diversă. Nistrul<br />
formează sistemul hidrologic pe un teritoriu larg, <strong>de</strong>terminând nivelul apelor freatice în toate<br />
luncile (nu doar în raport cu primul nivel al apelor freatice) şi în acelaşi timp adună apele întregului<br />
bazin şi scurgerile locale. Fluviul funcţionează ca un tampon <strong>de</strong> autocurăţire între ultimul<br />
raion industrial (complexul Ben<strong>de</strong>r-Tiraspol) şi <strong>de</strong>ltă, adună ape freatice din satele un<strong>de</strong> lipsesc<br />
sistemele <strong>de</strong> canalizare şi scurgerile <strong>de</strong> ape neepurate <strong>de</strong> la întreprin<strong>de</strong>rile locale.<br />
Lunca este complet îndiguită, influenţa chimică a agriculturii s-a micşorat consi<strong>de</strong>rabil în<br />
ultimii 20 ani, dar eroziunea eoliană a solurilor şi parţial cea acvatică duce la eutroficarea fluviului,<br />
în special, în locurile un<strong>de</strong> se întrerupe fâşia forestieră <strong>de</strong> protecţie a apelor. Acest fapt este<br />
provocat şi <strong>de</strong> păşunatul ilegal <strong>de</strong> pe malurile fluviului.<br />
Sistemele <strong>de</strong> drenaj nu mai au o administrare integrală, canalele sunt înnămolite şi pomparea<br />
electrică a apelor, la fel şi umplerea artificială a albiei vechi cu apă nu mai sunt posibile din cauza<br />
preţurilor înalte la energie. La crearea sistemelor <strong>de</strong> drenaj au fost construite şi astfel <strong>de</strong> sisteme<br />
subterane, care <strong>de</strong>mult nu mai sunt funcţionale. Toate aceste lucruri au dus la o <strong>de</strong>gradare<br />
periculoasă a albiei vechi a Nistrului şi la răspândirea salinizării solurilor pe terenurile drenate.<br />
În acelaşi timp acest fapt duce la abandonarea terenurilor, restabilirea mlaştinilor şi a luncilor,<br />
stimulează trecerea la un asolament şi păşunat ecologic justificat.<br />
Albia veche formează un suport <strong>pentru</strong> cursurile apelor subterane pe versanţii teraselor;<br />
aceasta este foarte înnămolită, a pierdut legătura cu cursul principal din cauza construcţiei<br />
digului antiviitură, a valorificării agricole a luncii şi lipsei <strong>de</strong>ciziilor a<strong>de</strong>cvate. Există un<br />
mare pericol ca albia veche să fie înmlăştinită, <strong>de</strong>oarece alimentarea cu apă este menţinută<br />
<strong>de</strong> precipitaţiile atmosferice, scurgerilor <strong>de</strong> suprafaţă, <strong>de</strong> izvoare şi rareori <strong>de</strong> viiturile <strong>de</strong><br />
pe Nistru.<br />
Digul anti-viitură construit <strong>de</strong>-a lungul fluviului şi sistemul <strong>de</strong> drenaj în porţiunea valorificată<br />
a luncii au condiţionat uscarea biotopurilor palustre din Lunca Talmaza în anii cu <strong>de</strong>ficit<br />
<strong>de</strong> apă. Această situaţie parţial este compensată <strong>de</strong> canalele create odată cu construcţia digurilor<br />
antiviitură. Ele leagă multe mlaştini mici şi băltoace, iar canalul amplasat <strong>de</strong>-a lungul digului <strong>de</strong><br />
stat asigură cu apă din Nistru lacul Adana. Şi invers, în perioa<strong>de</strong>le după o viituri înalte, inundarea<br />
ecosistemelor terestre are o durată prea mare (până la 3 luni), <strong>de</strong>oarece digul împiedică<br />
19
20<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
evacuarea naturală a apelor <strong>de</strong> pe terenurile inundate. Acest fapt duce la <strong>de</strong>gradarea atât a ecosistemelor<br />
terestre, cât şi a celor acvatice şi acelor <strong>de</strong> tranziţie.<br />
Digul <strong>de</strong> stat împiedică inundarea terenurilor valorificate din lunca Nistrului. Tot el preîntâmpină<br />
şi spălarea solurilor în timpul viiturilor, <strong>de</strong> asemenea şi pătrun<strong>de</strong>rea aluviunilor. De<br />
aceea, pe alocuri, pe sectoarele mai joase ale luncii are loc salinizarea solurilor, în rezultatul<br />
trecerii cristalelor <strong>de</strong> sare din <strong>de</strong>punerile geologice spre straturile superioare; sistemele <strong>de</strong> canale<br />
<strong>de</strong> drenaj frânează acest proces, micşorând nivelul apelor subterane, dar nu-l pot opri pe fonul<br />
utilizării terenurilor în circuitul arabil. Totuşi viiturile puternice din 2008 şi 2009 probabil au<br />
favorizat spălarea prin orizonturile subterane, <strong>de</strong>oarece s-a îmbunătăţit situaţia culturilor cultivate<br />
pe sectoarele luncii Olăneşti – Crocmaz, un<strong>de</strong> până la acea perioadă a fost fixată o salinizare<br />
sporită a solului. În acelaşi timp, în august 2008 apele Nistrului au pătruns în Lunca Talmaza<br />
trecând peste digul <strong>de</strong> stat şi staţionând în partea <strong>de</strong> jos a ei câteva luni. Acest pericol a fost şi<br />
în anul 2010, atunci când revărsarea putea fi posibilă la începutul verii. Un risc real <strong>de</strong> rupere a<br />
digului a fost înregistrat şi pe lacul Turunciuc.<br />
Calitatea apei. Apele Nistrului <strong>de</strong> Jos se atribuie la cele hidrocarbonate <strong>de</strong> clasa a doua cu o<br />
mineralizare <strong>de</strong> 395-638 mg/l şi cu un conţinut <strong>de</strong> oxigen dizolvat nu mai mic <strong>de</strong> 88,4%. Conţinutul<br />
mediu <strong>de</strong> particule în suspensie în trecut era <strong>de</strong> 180-420 mg/l, în prezent - aproximativ<br />
29,5 mg/l. Are loc şi o poluare cu substanţe organice şi altele care conţin azot, cu fenol, produse<br />
petroliere şi metale, mai ales pe cursul fluviului mai jos <strong>de</strong> Ben<strong>de</strong>r. Pe sectorul dintre oraşul<br />
Ben<strong>de</strong>r şi porţiunea <strong>de</strong> fluviu inclus în zonă <strong>de</strong>gradarea substanţelor organice este încetinită.<br />
Mineralizarea apei în Nistru în regiunea s. Talmaza variază între intervalele 377-457 mg/l,<br />
duritatea generală este <strong>de</strong> 3,9-5,0 mg-echiv/l, cantitatea ionilor hidrocarbonaţi – 177-214 mg/l<br />
sau 2.9-3.5 mg-echiv/l, cantitatea <strong>de</strong> sulfaţi- 71.2-92.2 mg/l sau 1.48-1.92 mg-echiv/l, clorizi -<br />
26.9-47.9 mg/l sau 0.76-1.35 mg-echiv/l, <strong>de</strong> natriu - 29.0-41.4 mg/l sau 1.26-1.80 mg-echiv/l. În<br />
jos pe cursul fluviului, lângă Olăneşti – Crocmaz indicatorii sunt aproximativ aceiaşi. Calitatea<br />
apei este bună <strong>pentru</strong> irigaţii.<br />
1.4 Caracteristicile biologice<br />
Acest teritoriu se află în <strong>zona</strong> <strong>de</strong> contact a regiunilor biogeografice: <strong>de</strong> silvostepă podolianomoldovenească,<br />
cea dunăreana şi cea <strong>de</strong> stepă Azov-Marea Neagră. Raionul <strong>de</strong>ltei Nistrului este<br />
inclus în districtul geobotanic <strong>de</strong> stepă <strong>de</strong> păiuş - năgară şi al vegetaţiei <strong>de</strong> luncă inundabilă a<br />
Transnistriei Moldovei <strong>de</strong> Sud a regiunii Eurasiei <strong>de</strong> stepă, totodată mai cuprin<strong>de</strong> şi un segment<br />
al districtului dumbrăvilor subari<strong>de</strong> <strong>de</strong> gârneţ ale Moldovei <strong>de</strong> sud, elemente ale căruia se întâlnesc<br />
uneori pe terasele apropiate ale Nistrului. Toate aceste împrejurări, inclusiv relieful complicat<br />
şi activitatea antropogenă au format o mare diversitate <strong>de</strong> ecosisteme.<br />
Biotopurile acvatice cuprind 7 tipuri:<br />
1. Fluviul – ecosistemul fragmentului Nistru cu o bogăţie limitată <strong>de</strong> plancton şi bentos,<br />
dar microorganismele, macrofiţii şi mai ales peştii, inclusiv speciile rare (Acipenceriformes,<br />
etc.) sunt <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> variate.<br />
2. Lacurile şi bălţile (<strong>de</strong> mică adâncime, stătătoare cu apă dulce) permanente sau temporare<br />
<strong>de</strong> luncă, se unesc, mai ales în timpul viiturilor înalte. Aceste ecosisteme palustre<br />
sunt foarte bogate în alge (1300 specii şi subspecii), precum şi în vegetaţie acvatică superioară,<br />
fito- şi zooplancton; iar la alge raportul „familie:gen:specie” constituie 1:4:10. Cel<br />
mai bine biotopul este reprezentat în Lunca Talmaza.<br />
3. Biotopul albiei vechi a fluviului Nistru (ape stătătoare în albia meandrată cu adâncimi<br />
variabile) ocupă locul doi după volumul <strong>de</strong> apă, potenţialul <strong>de</strong> resurse şi <strong>de</strong> recreare, îşi
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
păstrează importanţa în raport cu diversitatea biologică, însă hidro-ecosistemul <strong>de</strong>gra<strong>de</strong>ază<br />
clar din cauza înnămolirii şi eutroficaţiei.<br />
4. Canalul – ecosistem <strong>de</strong> ape stătătoare, care permanent interacţionează cu fluviul. S-a<br />
format în momentul construcţiei digului <strong>de</strong> stat anti-viitură şi uneşte fragmente păstrate<br />
<strong>de</strong> ecosisteme naturale acvatice şi palustre ale luncii.<br />
5. Sistemele <strong>de</strong> drenaj cu apă dulce, heleşteiele şi bazinele <strong>de</strong> apă înmlăştinite legate cu<br />
acestea sunt nişte rezervoare acvatice artificiale foarte variate.<br />
6. Canalele cu apă puţin sărată – nu au legătură directă cu Nistrul, <strong>de</strong>cât doar prin intermediul<br />
apelor subterane. S-au format în lunca drenată şi îndiguită, în rezultatul micşorării<br />
nivelului apei şi ca urmare a faptului că viitura n-a spălat suprafaţa solului s-a mărit<br />
trecerea cristalelor <strong>de</strong> sare <strong>de</strong> la <strong>de</strong>punerile geologice spre straturile superioare.<br />
7. Ecosistemele pâraielor şi râuleţelor. Cel mai ramificat sistem al râuleţului Plop – Ştiubei<br />
cuprin<strong>de</strong> aproximativ 15% din partea <strong>de</strong> colină a acestui teritoriu.<br />
Habitatele terestre includ 15 tipuri <strong>de</strong> biotopuri:<br />
Pădurile <strong>de</strong> luncă inundabilă <strong>de</strong> pe teritoriul zonei sunt reprezentate <strong>de</strong> comunităţi <strong>de</strong> salcie<br />
albă şi plop alb, <strong>de</strong> asemenea şi <strong>de</strong> păduri unice în Moldova <strong>de</strong> frasin (habitate <strong>de</strong> importanţă<br />
europeană) cu o participare neînsemnată <strong>de</strong> plop şi ulm, care formează o succesiune <strong>de</strong> la arboreturi<br />
<strong>de</strong> 65-100 ani cu un sortiment floristic complet şi o structură tipică până la <strong>de</strong>rivate<br />
variate. O parte din păduri sunt <strong>de</strong> provenienţă artificială, iar multe au apărut ca rezultat al administrării<br />
nea<strong>de</strong>cvate. În pădurile <strong>de</strong> luncă inundabilă pe alocuri este foarte numeroasă specia<br />
străină extrem <strong>de</strong> agresivă Acer nedungo.<br />
Pădurile <strong>de</strong> luncă inundabilă includ 4 biotopuri tipice:<br />
1. Pădurea periodic inundată– este un biotop natural <strong>de</strong> bază reprezentat <strong>de</strong> 6 asociaţii <strong>de</strong><br />
plop. Populus alba domină în arboreturile naturale cu participarea Quercus robur, Salix<br />
alba, Fraxinus excelsior şi Ulmus laevis, rareori se întâlneşte Populus nigra. Raportul speciilor<br />
edificatoare <strong>de</strong> bază variază foarte mult. Sunt înregistrate arboreturi care au pierdut<br />
în întregime Populus alba şi şi-au păstrat unităţi <strong>de</strong> Salix alba, sau având doar P. alba şi F.<br />
Excelsior. Asociaţia dominantă este - Populetum (alba) rubosum (caesius). Biotopul menţine<br />
un număr foarte mare <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> mamifere, protejate <strong>de</strong> Convenţiile internaţionale,<br />
în special chiropterele (Chiroptera).<br />
2. Pădurile riverane înmlăştinite <strong>de</strong> salcie – sunt biotopuri tinere sărace. Pădurile <strong>de</strong> S.<br />
Alba, prepon<strong>de</strong>rent Salicetum (alba) rubosum şi Salicetum undulatum, sau Salicetum<br />
(alba) undulatum, <strong>de</strong>seori conţin arbuştii Salix triandra şi S. Purpurea.<br />
3. Pădurea aluvială cu dominarea frasinului – este un tip <strong>de</strong> habitat rar, care necesită protecţie<br />
în context paneuropean. Asociaţia dominantă este Fraxinetum (excelsior)-P. (alba)<br />
ulmosum.<br />
4. Plantaţiile artificiale monodominante. Populus alba, Fraxinus excelsior, Quercus robur<br />
Pădurile <strong>de</strong> colină sunt, <strong>de</strong> obicei, prezentate <strong>de</strong> plantaţii artificiale sau arboreturi <strong>de</strong>gradate<br />
<strong>de</strong> forme sudice <strong>de</strong> stejar pedunculat şi stejar pufos; în multe din ele nu există regenerare prin<br />
seminţe. S-au păstrat nişte sectoare nu prea mari foarte preţioase <strong>de</strong> gârneţ - complex <strong>de</strong> pădure<br />
şi poieni din fragmente <strong>de</strong> pădure <strong>de</strong> stejar pufos (Quercus pubescens) <strong>de</strong> provenienţă semincieră<br />
şi poieni pitoreşti <strong>de</strong> stepă în al căror covor ierbos s-au păstrat plante rare <strong>pentru</strong> Moldova.<br />
Pentru păstrarea acestor comunităţi preţioase <strong>de</strong> tip mediteranean este necesar un <strong>management</strong><br />
silvic special, <strong>de</strong>oarece succesiunile naturale nu pot fi stabile pe o suprafaţă foarte limitată. Pădurile<br />
<strong>de</strong> colină formează 5 tipuri <strong>de</strong> biotopuri:<br />
21
22<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
1. Pădure semiaridă curtină <strong>de</strong> stejar format din Quercus pubescens – este un biotop natural<br />
<strong>de</strong> bază, care formează o diversitate <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> înaltă <strong>de</strong> floră şi faună, este reprezentat<br />
<strong>de</strong> 4 asociaţii: Quercetum (pubescens) cornoso-cotinosum, Quercetum (pubescens)<br />
stepposum, Quercetum (pubescens) herbosum.<br />
2. Dumbrăvi semiari<strong>de</strong> formate din Quercus robur, inclusiv păduri din ecotipul <strong>de</strong> sud al<br />
stejarului pedunculat.<br />
3. Desişuri naturale şi artificiale <strong>de</strong> arbori şi arbuşti (stejar, frasin şi salcâm alb cu numeroşi<br />
arbuşti Cornus mas, Cotinus coggygria, Prunus spinosa, Crataegus monogyna, Viburnum<br />
lantana) pe versanţi abrupţi – un habitat important <strong>pentru</strong> păsări şi şerpi.<br />
4. Plantaţii forestiere cu o structură complexă (Quercus robur, Fraxinus excelsior, Carpinus<br />
betulus, specii ale genurilor Ulmus, Tilia argentea, Robinia pseudacacia, Armeniaca vulgaris,<br />
Cerasus avium)- biotopuri atrăgătoare <strong>pentru</strong> copitate şi mamifere răpitoare.<br />
5. Plantaţii <strong>de</strong> salcâm anti-erozionale şi cu <strong>de</strong>stinaţie <strong>de</strong> producere – habitate sărace din<br />
punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al biodiversităţii.<br />
Luncile şi stepele naturale în ţară au fost aproape distruse, cu excepţia unor fragmente nu<br />
prea mari – sectoare <strong>de</strong> stepă primară şi variantele ei antropogene au rămas prepon<strong>de</strong>rent pe<br />
terenurile neroditoare, iar luncile – în locuri puţin vizitate. Pe teritoriul zonei există un potenţial<br />
înalt <strong>pentru</strong> restabilirea luncilor pe terenurile arabile în<strong>de</strong>părtate, un<strong>de</strong> prelucrarea activă a solului<br />
a <strong>de</strong>venit puţin rentabilă, din momentul liberalizării preţurilor la carburanţi sau din cauza<br />
condiţiilor hidrologice. Mlaştinile întinse nu s-au păstrat aici în urma transformării antropogene<br />
a peisajului. Biotopurile ierboase au foarte mare nevoie <strong>de</strong> restabilire.<br />
1. Teritorii ierboase uscate naturale (stepele) sunt cele mai rare şi valoroase habitate <strong>pentru</strong><br />
plante şi insecte entofile. Pe teritoriul zonei <strong>Ramsar</strong> sunt răspândite stepele <strong>de</strong> luncă şi<br />
cele veritabile, stepele subtropice practic au dispărut cu totul. După numărul <strong>de</strong> asociaţii<br />
predomină diferite variante ale comunităţilor Festuceto (valesiaca)–Stipetа şi Stipeto–<br />
Festucetа (valesiaca), dar domină Festuceto (valesiaca)–Stipetа cu Stipa tirsa, S. pulcherrima,<br />
S. capillata, S. lessingiana, S. ucrainica. Sunt habitate <strong>pentru</strong> speciile <strong>de</strong> insecte din<br />
categoria celor vulnerabile la scară internaţională.<br />
2. Covoare ierboase şi păşuni uscate şi înburuienite (<strong>de</strong> obicei Festuceto (valesiaca)<br />
-Bothriochloetа (ischaemum) şi Bothriochloetа (ischaemum) sunt cele mai răspândite în<br />
habitatele seminaturale <strong>de</strong>schise <strong>de</strong> colină.<br />
3. Luncile inundabile cu ierburi înalte – sunt cele mai capabile să regenereze spontan pe<br />
terenurile abandonate (comunităţi cu Elytrigia repens, Poa pratensis, Agrostis gigantea,<br />
Phleum pratense, Alopecurus pratensis, Bromopsis inermis). Acesta este un tip <strong>de</strong> habitat<br />
<strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> <strong>de</strong>ficitar în regiunea nord-vestică <strong>de</strong> pe lângă Marea Neagră, foarte important<br />
<strong>pentru</strong> un şir <strong>de</strong> păsări palustre (<strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> bine reprezentat în sectorul Diculi).<br />
4. Păşunile <strong>de</strong> luncă sunt reprezentate prepon<strong>de</strong>rent <strong>de</strong> o combinaţie <strong>de</strong> 4 componente:<br />
Lolium perenne, Poa pratensis, Agrostis stolonifera şi cea mai răspândită Elytrigia repens.<br />
5. Luncile înmlăştinite şi bălţile s-au păstrat în Lunca Talmaza, sectorul Diculi şi sub formă<br />
<strong>de</strong> sectoare nu prea mari, în fâşiile riverane <strong>de</strong> protecţie a apelor. Cele mai răspândite<br />
comunităţi sunt Alopecureta aequalisi, Cariceta acutiformisi, Eleocharieta palustrisi, Phalaroi<strong>de</strong>s<br />
arundinaceus.<br />
6. Mlaştinile ierboase (Phragmiteta australisi, Typheta angustifoliae, Scirpeta tabernaemontanii,<br />
ş.a.) iniţial ocupau suprafeţe importante în zonă, astăzi ele sunt limitate, dar ocupă<br />
spaţiul <strong>de</strong>-a lungul canalelor şi, datorită menţinerii apelor subterane, pe sectoarele inundate<br />
şi pe cele umezite. Este un habitat al multor specii protejate. Cele mai mari sectoare<br />
în limitele zonei se găsesc în zonele mlăştinoase transfrontaliere (Palanca, Diculi).
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
1.4.1. Vegetaţia<br />
În districtul <strong>de</strong> silvostepă cu stejar pufos, principalele tipuri <strong>zona</strong>le <strong>de</strong> vegetaţie, care ocupă<br />
sectoarele <strong>de</strong> colină, sunt cel <strong>de</strong> pădure (predominant – pădurile din stejar pufos - gârneţ) şi cel <strong>de</strong><br />
stepă. Pe porţiunile mai joase ale reliefului, în special în lunca Nistrului, sunt amplasate comunităţile<br />
<strong>de</strong> vegetaţie a<strong>zona</strong>le <strong>de</strong> pădure, luncă şi cele palustre. Cea mai mare bogăţie floristică, inclusiv<br />
şi specii rare, se păstrează în cele mai puţin afectate comunităţi <strong>de</strong> tipuri <strong>zona</strong>le <strong>de</strong> vegetaţie.<br />
Vegetaţia primară <strong>zona</strong>lă şi a<strong>zona</strong>lă în Moldova s-a păstrat foarte puţin. Acest fapt se referă<br />
în<strong>de</strong>osebi la ecosistemele <strong>de</strong> stepă şi <strong>de</strong> luncă, sectoarele mici ale cărora au nevoie <strong>de</strong> o protecţie<br />
foarte atentă şi o restabilire a biodiversităţii lor. Pentru o organizare a<strong>de</strong>cvată a unei conservări<br />
active, şi o interpretare corectă a tendinţelor posibile în procesele succesionale pe sectoarele supuse<br />
protecţiei şi restabilirii, precum şi <strong>pentru</strong> activităţi <strong>de</strong> îmbunătăţire a terenurilor furajere,<br />
sunt necesare cunoştinţe <strong>de</strong>spre vegetaţia iniţială, în locul căreia au apărut comunităţile actuale.<br />
Restabilirea vegetaţiei tipurilor iniţiale este dificilă din cauza dispariţiei în multe locuri din componenţa<br />
asociaţiilor a unui şir <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> plante – indicatori, ceea ce s-a întâmplat ca urmare<br />
a exploatării ina<strong>de</strong>cvate.<br />
1.4.1.1. Vegetaţia <strong>de</strong> pe malul drept al Nistrului<br />
VEGETAŢIA SILVICĂ<br />
Tipul principal <strong>de</strong> păduri <strong>zona</strong>le sunt dumbrăvile xeromorfe originale <strong>de</strong> gîrneţ, un<strong>de</strong> sectoare<br />
<strong>de</strong> pădure alternează cu poieni <strong>de</strong> stepă. Specia edificatoare <strong>de</strong> bază este stejarul pufos<br />
Quercus pubescens, arboreturile căruia alternează cu sectoare mici <strong>de</strong> pădure <strong>de</strong> stejar pedunculat<br />
Quercus robur <strong>de</strong> cea mai xeromorfă formă. Tipurile a<strong>zona</strong>le <strong>de</strong> pădure sunt răspândite în<br />
lunca inundabilă şi sunt reprezentate <strong>de</strong> comunităţi cu dominarea Populus alba şi Salix alba, cu<br />
participarea neînsemnată a Quercus robur.<br />
Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al atribuirii formaţiunilor silvice la condiţiile <strong>de</strong> vegetaţie silvică (gradul<br />
<strong>de</strong> asigurare cu umiditate, tipul <strong>de</strong> sol), pădurile acestui teritoriu se împart în 5 grupe ecologice<br />
<strong>de</strong> bază: jilave, ume<strong>de</strong>, revene, uscate şi subari<strong>de</strong>. În <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> asigurarea cu umezeală a<br />
habitatelor în profilul transversal al sistemului <strong>de</strong> terase asociaţiile silvice formează un şir ecologic<br />
direcţionat din luncă către versanţii adiacenţi: PĂDURI AZONALE DE LUNCĂ INUN-<br />
DABILĂ: sălcişuri jilave <strong>de</strong> luncă → plopişuri ume<strong>de</strong> <strong>de</strong> luncă; PĂDURI ZONALE DE COLINĂ:<br />
dumbravă uscată <strong>de</strong> stejar pedunculat → dumbravă foarte uscată cu stejar pedunculat<br />
Schema <strong>de</strong> clasificare a pădurilor <strong>de</strong> pe malul drept al Nistrului <strong>de</strong> Jos<br />
Tipuri <strong>de</strong> pădure:<br />
dumbravă uscată - Quercetum (robur) cornosum; dumbravă foarte uscată - Quercetum<br />
(robur) herbosum şi Quercetum (robur) stepporum;<br />
dumbravă subaridă (<strong>de</strong> gârneţ) - Quercetum (pubescens) comoso-cotinosum şi Quercetum<br />
(pubescens) stepposum);<br />
plopiş umed - Populetum (alba) rubosum, Populetum (alba) convallariosum, Populetum<br />
(alba) chaerophyllosum (temulis), Fraxineto - Populetum (alba) ulmosum şi Saliceto -<br />
Populetum (alba) herbosum;<br />
pădure aluvială <strong>de</strong> frasin - Populeto (alba)-Fraxineta (excelsior) şi Fraxinetum (excelsior);<br />
sălciş jilav <strong>de</strong> luncă - Salicetum (alba) rubosum şi Salicetum (alba) inundatum).<br />
23
24<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
PĂDURI ZONALE<br />
Dumbravă uscată <strong>de</strong> stejar pedunculat (Quercus robur)<br />
Pădurile ocupă versanţii cu expoziţie sudică, dar se întind <strong>de</strong>seori şi pe cele nord-vestice şi<br />
nord-estice. Arboreturile existente sunt monoetajate cu provenienţă din lăstăriş, vârsta predominantă<br />
în diferite sectoare variază între 30 şi 90 ani. Specii însoţitoare Tilia cordata, Carpinus<br />
betulus, Fraxinus excelsior, Acer campestre, A. tataricum. Se întâlnesc arboreturi practic monotip<br />
din Quercus robur, cu participarea sporadică a Fraxinus excelsior, Tilia cordata. Per<strong>de</strong>aua <strong>de</strong><br />
pădure rară permite formarea unui subarboret abun<strong>de</strong>nt, pe alocuri greu <strong>de</strong> străbătut, în care<br />
prevalează specii submediteraniene - Cornus mas, Cotinus coggygria, Euonymus verrucosa, Viburnum<br />
lantana. Covorul ierbos este bine <strong>de</strong>zvoltat, învelişul proiectiv 40-60%.<br />
Comunităţile fundamentale se întâlnesc sub formă <strong>de</strong> sectoare nu prea mari. Domină <strong>de</strong>rivate<br />
ale arboretului format în rezultatul tăierilor multiple, specia principală este <strong>de</strong>primată,<br />
are tulpină strâmbă şi o mulţime <strong>de</strong> crengi subţiri şi uscate. Regenerarea naturală este nesatisfăcătoare,<br />
după tăieri rase se formează <strong>de</strong>sişuri <strong>de</strong> arbuşti cu predominarea Cornus mas,<br />
Euonymus verrucosa, Cotinus coggygria. Pentru reconstrucţia acestor păduri sunt necesare<br />
plantări suplimentare. Se evi<strong>de</strong>nţiază 1 asociaţie - Quercetum (robur) cornosum. Arboretul<br />
este format dintr-un singur etaj, consistenţa este <strong>de</strong> 0,4-0,5. Subarboretul este <strong>de</strong>s (0,6-0,8),<br />
format din două etaje: cel <strong>de</strong> sus 3-5m înălţime din Cornus mas, cel <strong>de</strong> jos (0,7-2m) din formele<br />
târâtoare ale Cotinus coggygria.<br />
Dumbrava foarte uscată din stejar pedunculat (Quercus robur)<br />
Se întâlneşte pe versanţii lini, mai ales cu expoziţie nordică, mai rar nord-estică şi vestică. Arboretul<br />
este format dintr-un etaj cu tulpini strâmbe şi scun<strong>de</strong>, este divizat <strong>de</strong> poieni cu amestec important<br />
<strong>de</strong> specii <strong>de</strong> stepă şi buruiene, gradul <strong>de</strong> pătrun<strong>de</strong>re este <strong>de</strong>terminat <strong>de</strong> gradul <strong>de</strong> închi<strong>de</strong>re<br />
a per<strong>de</strong>lei <strong>de</strong> pădure şi <strong>de</strong> acţiunea păşunatului. Regenerarea are loc, în principiu, prin drajonilor.<br />
În calitate <strong>de</strong> amestec nesemnificativ se întâlnesc: Quercus pubescens, Acer tataricum, Pyrus pyraster,<br />
Ulmus carpinifolia. Subarboretul, <strong>de</strong> obicei, este rărit, constând din Crataegus monogyna, Prunus<br />
spinosa, Rhamnus catharctica, mai rar din Euonymus verrucosa şi Swida sanguinea. O trăsătură<br />
caracteristică a acestui tip <strong>de</strong> pădure este lipsa Cotinus coggygria, care se întâlneşte întot<strong>de</strong>auna<br />
în dumbrava subaridă <strong>de</strong> gârneţ formată din Quercus pubescens. Deoarece au un aspect exterior<br />
asemănător aceste două tipuri <strong>de</strong> pădure sunt a<strong>de</strong>sea numite cu acelaşi nume – „gârneţ”. Covorul<br />
ierbos este mai rar, iar sub coroanele arborilor lipseşte cu <strong>de</strong>săvârşire, în poieni şi în luminişuri<br />
însă este bine <strong>de</strong>zvoltat şi practic acoperă solul; este <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> distrus şi afectat <strong>de</strong> specii <strong>de</strong>rivate,<br />
ce au migrat din comunităţile <strong>de</strong> stepă învecinate şi <strong>de</strong> speciile ru<strong>de</strong>rale.<br />
Asociaţia Quercetum herbosum. Este răspândită <strong>de</strong> obicei pe porţiunile <strong>de</strong> jos sau <strong>de</strong> mijloc<br />
ale versanţilor cu expoziţie estică şi nord-estică, mai rar vestică şi sud-vestică. Arboretul este<br />
format dintr-un etaj, cu consistenţa <strong>de</strong> 0,6-0,9. Edificatorul <strong>de</strong>seori formează <strong>de</strong> sine stătător<br />
per<strong>de</strong>aua superioară, sau este însoţit <strong>de</strong> exemplare rare <strong>de</strong> Acer tataricum şi Pyrus pyrester. Subarboretul<br />
este <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> <strong>de</strong>s, cu consistenţa <strong>de</strong> 0,5-0,7. Predomină Crataegus monogyna şi Prunus<br />
spinosa însoţite <strong>de</strong> voinicer, măceş, lemn câinesc, soc negru, pe liziere şi în poieni se întâlneşte<br />
Cotinus coggygria. Covorul ierbos inclu<strong>de</strong> mai mult <strong>de</strong> 120 <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> amestec <strong>de</strong> ierburi.<br />
Asociaţia Quercetum stepporum se întâlneşte în jumătatea <strong>de</strong> sus a versanţilor cu diferită expoziţie<br />
şi pe platourile <strong>de</strong> la cumpăna apelor. Arboretul cu un singur etaj, formează curtine,<br />
divizate <strong>de</strong> poieni. Consistenţa este <strong>de</strong> 0,4-0,5. Curtinele sunt formate <strong>de</strong> edificator, rareori în<br />
componenţa sa intră Quercus pubescens, Pyrus pyrester, Acer tataricum şi Ulmus carpinifolia.<br />
Subarboretul este rar, format din Crataegus monogyna, Prunus spinosa, Rhamnus catharctica,<br />
Amygdalus nana ş.a. Covorul ierbos conţine mai mult <strong>de</strong> 200 <strong>de</strong> specii, în componenţa sa predomină<br />
speciile <strong>de</strong> luncă – stepă şi <strong>de</strong> stepă.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Dumbrava subaridă <strong>de</strong> gârneţ din stejar pufos (Quercus pubescens)<br />
Tip mediteranean <strong>de</strong> vegetaţie, însoţit <strong>de</strong> o suită numeroasă <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> arbori-arbuşti şi<br />
specii ierboase ale florei mediteraneene balcanice, pon<strong>de</strong>re cărora constituie – 17%. Este răspândit<br />
pe platourile <strong>de</strong> la cumpăna apelor, pe porţiunile superioare şi medii ale versanţilor relativ<br />
line, în condiţii ale <strong>de</strong>ficitului <strong>de</strong> umiditate şi temperaturilor înalte. Dezvoltarea în apropiere <strong>de</strong><br />
hotarul <strong>de</strong> nord-est al arealului condiţionează vulnerabilitatea şi asigurarea insuficientă a regenerării<br />
prin seminţe. Gârneţul este un complex <strong>de</strong> pădure-poieni, cu divizare caracteristică în<br />
crânguri luminoase ce alternează cu poieni. Arboretul cu un singur etaj, este scund, cu tulpini<br />
strâmbe, <strong>de</strong>seori se aseamănă cu comunităţi <strong>de</strong> arbuşti; după multiple tăieri provenienţa sa este<br />
din lăstari. În calitate <strong>de</strong> amestec se întâlneşte Quercus robur, Acer tataricum, Ulmus carpinifolia.<br />
Subarboretul este neuniform, se evi<strong>de</strong>nţiază Cotinus coggygria, Ligustrum vulgare, Rhamnus catharctica,<br />
Amygdalus nana, Prunus spinosa, specii ale genului Caragana.<br />
Pentru covorul ierbos este caracteristică o diversitate importantă <strong>de</strong> specii (aproximativ 400<br />
specii) şi o eterogenitate ecologică (Nicolaeva, 1959, 1963, Vitko, 1966). În poieni şi liziere cresc<br />
comunităţi <strong>de</strong> stepă <strong>de</strong> năgară-păiuş-amestec <strong>de</strong> ierburi cu prezenţa năgarei mezoxerofile Stipa<br />
tirsa, S. pennata, S. pulcherrima şi S. Dasyphylla, <strong>de</strong>seori, cu participarea edificatorilor <strong>de</strong> stepă<br />
veritabilă - Stipa ucrainica, S. Lessingiana şi un număr impunător <strong>de</strong> specii din mediul silvic -<br />
Fragaria viridis, Poa angustifolia, Dactylis glomerata, Vinca herbacea, Vicia tenuifolia, etc. Baza<br />
subetajului <strong>de</strong> jos al covorului ierbos o constituie speciile genurilor Thymus şi Teucrium, care<br />
pătrund şi sub per<strong>de</strong>aua rărită a pădurii. Acoperirea <strong>de</strong> proiecţie 70-100%.<br />
Regenerarea prin seminţe, în general, lipseşte, dar pe versanţii cu expoziţie nordică şi estică<br />
pe sectoarele neatinse <strong>de</strong> păşunat are loc autosemănatul Quercus pubescens şi al altor specii.<br />
Regenerarea multiplă prin lăstari şi înrădăcinarea mlădiţelor a dus la <strong>de</strong>primarea stejarului şi la<br />
<strong>de</strong>gradarea plantaţiilor, pe alocuri s-a format <strong>de</strong>sişuri cu un etaj.<br />
Asociaţia Quercetum (pubescens) cornoso-cotinosum. Arboret cu un singur etaj. La vârsta <strong>de</strong><br />
90 <strong>de</strong> ani Quercus pubescens ajunge la 13 m în înălţime şi are un diametru al tulpinii <strong>de</strong> 60-70<br />
cm. Sunt prezente şi unităţi <strong>de</strong> Quercus robur, Ulmus carpinifolia, Acer tataricum. Subarboretul<br />
este format din 2 etaje: primul etaj - Cornus mas, Euonymus verrucosa, Berberis vulgaris, al doilea<br />
este alcătuit din Cotinus coggygria - formă târâtoare. Acoperirea cu iarbă 10-30%.<br />
Asociaţia Quercetum (pubescens) stepposum. Înălţimea arboretului este <strong>de</strong> 4-6(9) m cu un diametru<br />
al trunchiului <strong>de</strong> 10-30 cm la vârsta <strong>de</strong> circa 90 ani, consistenţa în curtine este <strong>de</strong> 0,7(1,0).<br />
Rareori în calitate <strong>de</strong> specie însoţitoare se întâlneşte Quercus robur. Consistenţa subarboretului<br />
este <strong>de</strong> 0,2-0,3; arbuştii sunt amplasaţi în grupuri sub per<strong>de</strong>aua forestieră şi în <strong>de</strong>sişuri în poieni<br />
şi pe lizieră. Cel mai răspândit component este Prunus spinosa; sunt ordinare Cotinus coggygria,<br />
Ligustrum vulgare, Swida sanguinea, Amygdalus nana. Speciile sumediteraniene a comunităţilor<br />
<strong>de</strong> stepă sunt frecvente în covorul ierbos, edificatorii - Festuca valesiaca, speciile <strong>de</strong> năgară.<br />
PĂDURI AZONALE<br />
În lunca Nistrului <strong>de</strong> Jos comunităţile <strong>de</strong> păduri fundamentale practic au dispărut. Arboreturile<br />
au o provenienţă din lăstari sau au fost înlocuite <strong>de</strong> specii <strong>de</strong>rivate. În cazul în care stejarul în condiţii<br />
<strong>de</strong> umiditate nu regenerează în<strong>de</strong>ajuns (piere la al 2-3 an <strong>de</strong> viaţă) şi a unei răspândiri intense<br />
a plopului şi a sălciei, are loc înlocuirea comunităţilor <strong>de</strong> stejari cu formaţiuni <strong>de</strong> plop şi frasin.<br />
Plopiş umed <strong>de</strong> luncă<br />
Pe teritoriul zonei acest tip este prezent pe sectoarele luncii <strong>de</strong> nivel mediu, un<strong>de</strong> inundarea<br />
pădurilor, <strong>de</strong> obicei, este <strong>de</strong> scurtă durată, poziţia înaltă a apelor se menţine timp <strong>de</strong> câteva zile,<br />
creând o umiditate şi o aerare a solului variabilă. În arboreturile fundamentale cu 2 etaje domină<br />
Populus alba. Un loc important în arboret, îl ocupă şi Fraxinus excelsior, iar Quercus robur şi<br />
25
26<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Salix alba formează amestecuri. Fitocenozele sunt luminoase, consistenţa este <strong>de</strong> 0,5, este bine<br />
<strong>de</strong>zvoltat şi subarboretul reprezentat <strong>de</strong> Swida sanguinea, Sambucus nigra, Crataegus monogyna,<br />
Euonymus europea. Pe alocuri Rubus caesius apare sub formă <strong>de</strong> tufişuri. Covorul ierbos este<br />
<strong>de</strong>zvoltat, acoperirea <strong>de</strong> proiecţie este până la 70%. Componentele permanente - Convallaria<br />
majalis, Aegopodium podagraria, Urtica dioica, Chaerophyllum temulum, Galium aparine.<br />
Asociaţia Populetum (alba) rubosum. Arboretul cu un etaj, pe alocuri în două etaje, <strong>de</strong> provenienţă<br />
mixtă sau din seminţe, uneori exclusiv din lăstari, consistenţa este <strong>de</strong> 0,5. Sporadic sau<br />
în grupuri cresc Quercus robur, Ulmus laevis, Fraxinus excelsior, Acer campestre, A. tataricum, A.<br />
negundo. Subarboretul este închis, format din două etaje: în cel superior predomină Sambucus<br />
nigra, sub formă <strong>de</strong> amestec: Crataegus mnogyna, Swida sanguinea, Euonymus europaea; în cel<br />
inferior creează <strong>de</strong>sişuri Rubus caesius. Rareori se întîlneşte Vitis sylvestris. În covorul ierbos<br />
izolat sau în grupuri primăvara cresc Scilla bifolia, Anemonoi<strong>de</strong>s ranunculoi<strong>de</strong>s, Corydalis cava,<br />
vara sporadic se întâlnesc Urtica dioica, Chelidonium majus, Galium aparine, Aegopodium podagraria,<br />
Chaerophyllum temulum.<br />
Asociaţia Populetum (alba) convallariosum. Comunitatea care prin componenţa speciilor şi a<br />
condiţiilor <strong>de</strong> creştere sunt apropiate <strong>de</strong> plopişul cu mur, dar sunt amplasate mai mult pe porţiunile<br />
mai înalte ale luncii care sunt inundate mult mai rar. În covorul ierbos domină Convallaria<br />
majalis. Rubus caesius formează suprafeţe nu prea mari <strong>de</strong> <strong>de</strong>sişuri<br />
Asociaţia Populetum (alba) chaerophyllosum. Arboretul este format dintr-un etaj, cu regenerare<br />
din lăstari, consistenţa este <strong>de</strong> 0,6-0,7. Înălţimea plopului este <strong>de</strong> 30 m cu un diametru<br />
mediu al trunchiului <strong>de</strong> 35 cm. Sporadic creşte Quercus robur, Ulmus laevis, Acer campestre, A.<br />
negundo, Salix alba. Subarboretul este puternic afectat <strong>de</strong> tăierile <strong>de</strong> îngrijire. Rar se întâlneşte<br />
Sambucus nigra, Swida sanguinea, Crataegus monogyna; pe alocuri <strong>de</strong>simea arboretului e mai<br />
mare datorită Humulus lupulus. Covorul ierbos este <strong>de</strong>zvoltat, acoperirea în proiecţie este <strong>de</strong><br />
60-70%. Primăvara se <strong>de</strong>zvoltă Ficaria verna, Scilla bifolia, Gagea lutea. Vara se <strong>de</strong>zvoltă în masă<br />
Chaerophyllum temulum şi Urtica dioica.<br />
Asociaţia Fraxineto(excelsior) – Populetum(alba) ulmosum. Comunităţile sunt răspândite<br />
exclusiv în cursul <strong>de</strong> jos al fluviului Nistru. Sunt amplasate pe coamele înalte ale malurilor,<br />
inundate doar în perioada revărsării apelor. Arboretul este <strong>de</strong> provenienţă din lăstari, cu vârsta<br />
<strong>de</strong> 60-100 ani, consistenţii 0,8-0,9. Delimitarea etajelor I şi II nu este prea evi<strong>de</strong>ntă, primul este<br />
reprezentat <strong>de</strong> Populus alba cu amestec <strong>de</strong> Fraxinus excelsior, al doilea <strong>de</strong> Ulmus + Fraxinus<br />
excelsior. Izolat apare Quercus robur. În anii 60 ai secolului trecut Ulmus laevis a fost atacat <strong>de</strong><br />
grafioză, <strong>de</strong> aceea pon<strong>de</strong>rea arborilor bătrâni în arboret este foarte mică. Subarboretul este slab<br />
<strong>de</strong>zvoltat şi este reprezentat <strong>de</strong> exemplare unitare <strong>de</strong> Crataegus, Swida sanguinea. În componenţa<br />
covorului ierbos s-au observat Rubus caesius, Chelidonium majalis, Stellaria media, Aegopodium<br />
podagraria, Convallaria majalis, Solanum nigrum; acoperirea <strong>de</strong> proiecţie este <strong>de</strong> 10-50%.<br />
Asociaţia Saliceto (alba) – Populetum (alba) herbosum. Comunităţi probabil formate în momentul<br />
trecerii <strong>de</strong> la sălciş la plopiş după tăieri. Sunt amplasate pe sectoarele primei terase <strong>de</strong><br />
lângă luncă – un habitat caracteristic plopişului. Arboretul are, <strong>de</strong> obicei, un etaj, provine din<br />
lăstari sau este mixt; consistenţa este <strong>de</strong> 0,5-1,0. Rar se evi<strong>de</strong>nţiază al doilea etaj din Acer campestre,<br />
A. negundo şi Ulmus laevis; mai permanente sunt Sambucus nigra, Swida sanguinea, Ligustrum<br />
vulgare. Covorul ierbos este <strong>de</strong>zvoltat neuniform, îi sunt caracteristice Galium aparine,<br />
Glechoma he<strong>de</strong>racea, Physalis alkekengi.<br />
Pădurea aluvială <strong>de</strong> frasin (Fraxineta)<br />
Tipul <strong>de</strong> habitat al pădurilor <strong>de</strong> frasin face parte din numărul celor <strong>de</strong> importanţă paneuropeană<br />
<strong>pentru</strong> Europa (protejate în UE). Pădurile cu dominaţia frasinului sunt comunităţi<br />
<strong>de</strong>rivate ale pădurilor <strong>de</strong> plop, cel mai posibil al asociaţiei <strong>de</strong> Fraxineto (excelsior) – Populetum
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
(alba) ulmosum. În Moldova ele sunt răspândite aproape exclusiv pe cursul <strong>de</strong> jos al Nistrului<br />
(sectorul pădurii Chiţcani, Grădina Turcească, Lunca Talmaza, sectorul meandric al Nistrului<br />
între satele Răscăeţi şi Crocmaz). Sunt amplasate pe coamele înalte ale malurilor, inundate doar<br />
în perioada revărsării apelor. Raportul dintre speciile edificatoare nu este stabil. Se întâlnesc arboreturi<br />
practic monotipice <strong>de</strong> Fraxinus excelsior cu exemplare unitare <strong>de</strong> Populus alba, Quercus<br />
robur, Ulmus laevis. Sunt înregistrate arboreturi cu absenţa totală a Populus alba şi cu exemplare<br />
izolate <strong>de</strong> Salix sp., <strong>de</strong> asemenea şi arboreturi formate exclusiv din Fraxinus excelsior şi Populus<br />
alba. Sunt evi<strong>de</strong>nţiate asociaţii <strong>de</strong> Populeto (alba)-Fraxineta (excelsior) şi Fraxinetum (excelsior)<br />
şi, posibil, asociaţia <strong>de</strong> sinestătătoare <strong>de</strong> Populeto (alba)-Fraxinetum (excelsior) chelidoniosum.<br />
Acestea se formează în aceleaşi condiţii ca şi cele <strong>de</strong> plopiş tipice cu frasin. Aceste comunităţi<br />
pot fi consi<strong>de</strong>rate temporare, apărute în locul plopişului, mai <strong>de</strong>grabă în legătură cu tăierile<br />
selective ale plopului şi o regenerare mai intensivă a frasinului prin seminţe. În şirul succesional<br />
comunităţile cu dominarea frasinului trebuie să fie înaintea dumbrăvilor <strong>de</strong> luncă distruse. Însă,<br />
în diapazonul îngust al regimului <strong>de</strong> inundare a luncii, nepotrivit <strong>pentru</strong> stejar, pădurea aluvială<br />
<strong>de</strong> frasin poate încheia rândul succesional.<br />
Sălciş jilav <strong>de</strong> luncă<br />
În Moldova se evi<strong>de</strong>nţiază o asociaţie, Salicetum (alba) rubosum, răspândită peste tot în formă<br />
<strong>de</strong> mici fragmente în sectoarele joase ale luncii cu inundare în<strong>de</strong>lungată, <strong>de</strong>seori chiar pe<br />
marginea apei, cu <strong>de</strong>puneri aluviale şi soluri ne<strong>de</strong>zvoltate. Arboretul este formar din un etaj,<br />
consistenţa este <strong>de</strong> 0,7-0,8; are provenienţă semincieră, din lăstari şi mixtă. Sporadic se întâlneşte<br />
Populus alba, Ulmus laevis, Acer campestre şi A. tataricum. Consistenţa subarboretului 0,3-<br />
0,5. Predomină Rubus caesius, rareori Sambucus nigra, Euonymus europaea, Swida sanguinea,<br />
pe alocuri este abun<strong>de</strong>ntă Humulus lupulus. Din cauza răspândirii murilor (abun<strong>de</strong>nţa 3-4), covorul<br />
ierbos este rărit, dispersat şi în grupuri mici cresc Urtica dioica, Chaerophyllum temulum,<br />
Chelidonium majus, Aegopodium podagraria, Geum urbanum, Galium aparine, Poa prtaensis.<br />
Asociaţia Salicetum (alba) inundatum din raionul Nistrului <strong>de</strong> Jos se întâlneşte peste tot, pe<br />
malurile joase un<strong>de</strong> fluviul a <strong>de</strong>pus aluviuni. Arboretul este cu un etaj, consistenţa este <strong>de</strong> 0,8-<br />
1,0, înălţimea <strong>de</strong> până la 6 m. Pe lângă Salix alba se mai <strong>de</strong>zvoltă şi speciile <strong>de</strong> arbuşti S. triandra,<br />
S. purpurea şi S. viminalis. Aceste comunităţi reprezintă prima etapă <strong>de</strong> formare a vegetaţiei<br />
pădurilor. Covorul ierbos este neuniform. Specii permanente - Phragmites australis, Agrostis<br />
stolonifera, Rubus caesius, Ranunculus repens, Equisetum arvense. Este caracteristică amplasarea<br />
grupurilor <strong>de</strong> plante <strong>de</strong> acelaşi tip, ceea ce indică <strong>de</strong> rând cu neregularitatea covorului şi caracterul<br />
variabil al compoziţiei <strong>de</strong> specii la tinereţea acestei asociaţii.<br />
Plantaţii artificiale<br />
O mare parte din teritoriile <strong>de</strong> colină sunt acoperite cu plantaţii artificiale, în principal <strong>de</strong> Robinia<br />
pseudacacia, precum şi Gleditsia triacanthos, Juglans regia. Câteva sectoare abrupte erodate<br />
ale malului principal al Nistrului sunt întărite <strong>de</strong> plantaţii mixte <strong>de</strong> arbuşti Crataegus monogyna,<br />
Cotinus coggygria, Ligustrum vulgare, Prunus spinosa, Rosa canina, Viburnum lantana, Elaeagnus<br />
angustifolia.<br />
Pe meandrele fluviului terenurile, <strong>de</strong> obicei adiacente digului <strong>de</strong> stat, sunt ocupate <strong>de</strong> plantaţii<br />
<strong>de</strong> plop hibrid, mai rar se întâlnesc plantaţiile <strong>de</strong> stejar pedunculat, brazi.<br />
VEGETAŢIA DE STEPĂ<br />
Subtipurile comunităţilor <strong>de</strong> stepă<br />
Principalul subtip iniţial <strong>de</strong> vegetaţie <strong>de</strong> stepă în districtul <strong>de</strong> silvostepă <strong>de</strong> stejar pufos îl constituie<br />
stepele <strong>de</strong> luncă – <strong>de</strong> năgară-păiuş-amestec <strong>de</strong> ierburi cu participarea speciilor mezoxerofite<br />
27
28<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
<strong>de</strong> năgară (Stipa tirsa, S. pennata, S. pulcherrima, S. dasyphylla). În cele mai uscate habitate<br />
se <strong>de</strong>zvoltă comunităţi veritabile <strong>de</strong> năgară-păiuş-amestec <strong>de</strong> ierburi cu participarea speciilor<br />
euxerofite <strong>de</strong> năgară (Stipa lessingiana, S. ucrainica). Teritoriul zonei pe linia Nistrului la est,<br />
precum şi pe hotarul <strong>de</strong> sud se află în contact direct cu <strong>zona</strong> stepelor euroasiatice, iată <strong>de</strong> ce aici<br />
sectoarele <strong>de</strong> stepă veritabilă se întâlnesc mai <strong>de</strong>s în comparaţie cu raioanele amplasate la nordul<br />
districtului.<br />
Cele mai afectate comunităţi primare, ce şi-au păstrat nucleul principal al speciilor ce domină<br />
şi cele <strong>de</strong> însoţire sunt reprezentate pe anumite sectoare. Pe teritoriul dat au fost i<strong>de</strong>ntificate<br />
un şir <strong>de</strong> astfel <strong>de</strong> comunităţi: (1) Stipeta (ucrainica, lessingiana); (2) Fetuceto (valesiaca)-Stipeta<br />
(ucrainica); (3) Festuceto (valesiaca)-Stipeta (pulcherrima) herbosa; (4) Festuceta (valesiaca)<br />
herbosa. Aceste comunităţi s-au păstrat în formă <strong>de</strong> fragmente mici, uneori printre câmpurile<br />
arabile, pe terenurile nepotrivite <strong>pentru</strong> agricultură. Acestea sunt în principal, sectoare nu prea<br />
mari în apropiere <strong>de</strong> satele Răscăeţi şi Popeasca. Printre acestea, la cele mai bogate din punct <strong>de</strong><br />
ve<strong>de</strong>re floristic, pot fi atribuite Stipeta (pulcherrima) herbosa, Festuceto-Stipeta (pulcherrima, capillata)<br />
herbosa, Stipeto (ucrainica, lessingiana) - Festuceta herbosa, Stipeto (ucrainica) - Festuceta<br />
herbosa, Festuceto (valesiaca) - Stipeta (pulcherrima) herbosa, Festuceto (valesiaca) - Stipeta (pulcherrima)<br />
herbosa, Festuceta herbosa. Acestea s-au păstrat şi pe poienile pădurilor <strong>de</strong> stejar pufos,<br />
în primul rând în apropiere <strong>de</strong> satele Copanca, Leuntea, Grădiniţa, între satele Cioburciu şi<br />
Răscăeţi. În împrejurimile s. Popeasca s-au păstrat bine sectoarele cu vegetaţie <strong>de</strong> stepă, inclusiv<br />
speciile rare în componenţa asociaţiilor Stipetum (pulcherrime) chamaecytidosum (austriaca),<br />
Stipeto (lessingiana) - Fesucetum herbosum, Bothriochloeto (ischaemum) Stipetum (lessingiana).<br />
VEGETAŢIA DE LUNCĂ ŞI PALUSTRĂ<br />
Tipurile <strong>de</strong> vegetaţie <strong>de</strong> luncă<br />
Principalele ecosisteme a<strong>zona</strong>le ale luncii fluviului (<strong>de</strong> luncă şi palustre) se află prepon<strong>de</strong>rent<br />
sub influenţa condiţiilor locale <strong>de</strong> creştere. Pentru pajiştile <strong>de</strong> luncă principalii factori ce influenţează<br />
asupra compoziţiei şi structurii vegetaţiei, sunt regimul acvatic, adâncimea la care se află<br />
apele subterane, nivelul <strong>de</strong> salinizare a solului şi procesul aluvial. În condiţiile instabile datorită<br />
activităţii erozional-acumulative a fluviului, se <strong>de</strong>zvoltă comunităţi în serii ce se schimbă rapid<br />
unele pe altele în timp şi în spaţiu. Pentru habitatele <strong>de</strong> luncă inundabilă la toate nivelurile înalte,<br />
dar în special cele medii, este caracteristic o creştere în comun a vegetaţiei <strong>de</strong> ecologie hidromezofită,<br />
mezofită şi xeromezofită, condiţionată <strong>de</strong> caracterul instabil <strong>de</strong> umezire. În <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă<br />
<strong>de</strong> umezire, în direcţia începând <strong>de</strong> la nivelurile joase ale luncii către cele mai înalte, s-au amplasat<br />
comunităţile <strong>de</strong> luncă ale şirului ecologic: bălţi ierboase→ lunci înmlăştinite.<br />
Din cauza mineralizării înalte a apelor subterane, pe lunci se întâlnesc solurile salinizate, ceea<br />
ce este caracteristic <strong>pentru</strong> zonele ari<strong>de</strong>. Aici sunt răspândite comunităţi ale luncilor salinizate<br />
din speciile din familia Puccinelia, printre care pe locurile joase se formează soloneţuri cu participarea<br />
halofitelor Sweda, Salicornia, Limonium, Spergularia etc. O salinizare slabă este caracteristică<br />
solurilor şi pe nivelurile mai joase ale luncii, un<strong>de</strong> sunt <strong>de</strong>zvoltate luncile <strong>de</strong> graminee<br />
cu participarea becmaniei (Beckmannia eruciformis) şi coada vulpii (Alopecurus arundinaceus).<br />
Bălţile ierboase se <strong>de</strong>zvoltă pe sectoarele inferioare ale reliefului, un<strong>de</strong> are loc o inundare<br />
permanentă cu apele subterane şi înmlăştinire, pe malurile inundate periodic şi pe porţiunile<br />
Nistrului <strong>de</strong> adâncime mică <strong>de</strong> lângă maluri. Fragmentele acestora <strong>de</strong>seori se <strong>de</strong>zvoltă pe<br />
sectoarele inferioare şi pe malurile bazinelor acvatice din luncă şi a canalelor meliorative. Comunităţile<br />
floristice sărace cu umezire temporară, prezentate <strong>de</strong> vegetaţie palustră, rezistă la<br />
o perioadă lungă <strong>de</strong> inundare, dar <strong>de</strong> obicei se usucă consi<strong>de</strong>rabil către sfârşitul verii. Bălţile<br />
ierboase se subdivizează în comunităţile cu ierburi mari ale formaţiunilor Typheta angustifoliae,<br />
Typheta latifoliae, Glycereta maximae, Glycereta arundinaceae, Scirpeta tabernaemontanii,
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Phragmiteta australisi, Alismeta plantago-aquaticae, Butometa umbellatisi şi <strong>de</strong> ierburi mărunte<br />
– <strong>de</strong> fragmente mici ale formaţiunilor Eleocharieta palustrisi, Agrosti<strong>de</strong>ta stoloniferae, Junceta<br />
gerardii, Bi<strong>de</strong>nteta tripartitae etc. Cele mai răspândite comunităţile <strong>de</strong> stufişuri monodomintate<br />
<strong>de</strong> Pharagmiteta australisi, ce ocupă principalele teritorii înmlăştinite; mult mai rar în formă <strong>de</strong><br />
fragmente mici se întâlnesc comunităţile Typheta angustifoliae, T. latifoliae, Glycereta maximae,<br />
G. arundinaceae şi Scirpeta tabernaemontanii.<br />
Luncile înmlăştinite, amplasate pe porţiunile inundate pe termen lung, în trecut diversificate<br />
după compoziţia formaţiunilor, s-au păstrat pe sectoarele drenate ale teritoriului adiacent teraselor<br />
şi albiei şi în apropiere <strong>de</strong> <strong>de</strong>presiunile cu acumulări <strong>de</strong> ape. Ele se <strong>de</strong>zvoltă pe solurile <strong>de</strong> luncă şi<br />
cele înnămolite-mlăştinoase şi suportă o inundare lungă (15-25 zile). Sunt prezentate <strong>de</strong> comunităţi<br />
<strong>de</strong> speciile familiilor Carex, Juncus <strong>de</strong> graminee (Cariceta riparisi, С. acutiformisi, C. otrubae, С.<br />
vulpinisi, Alopecureta aequalisi, Phalarieta arundinaceae, Eleocharieta palustrisi, Junceta bufonisi).<br />
Comunităţile <strong>de</strong> luncă jilave (Agrosti<strong>de</strong>ta stoloniferae, Cariceta melanostachiae, Agrosti<strong>de</strong>ta<br />
gigantii, Junceta gerardii, Alopecureta arundinaceae), ce se formează pe sectoarele inundate <strong>de</strong><br />
viituri <strong>pentru</strong> cca. 5-10 zile, sunt amplasate prepon<strong>de</strong>rent pe nivelurile joase ale luncii inundabile,<br />
un<strong>de</strong> ierburile <strong>de</strong> luncă valoroase suferă <strong>de</strong> surplus <strong>de</strong> apă.<br />
Comunităţile luncilor veritabile <strong>de</strong> graminee, graminee-leguminoase, graminee-amestec <strong>de</strong><br />
ierburi (Bromopsi<strong>de</strong>ta inermisi, Dactyleta glomerati, Festuceta pratensisi, Alopecureta pratensisi,<br />
Poaeta pratensisi etc.) sunt amplasate în arealele ume<strong>de</strong> ale porţiunilor drenate ale luncii. În<br />
trecutul apropiat acestea erau cele mai bogate comunităţi polidominante din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re<br />
floristic cu o structură complexă şi cu o participare consi<strong>de</strong>rabilă a gramineelor eumozofite, cele<br />
mai bune în raport furajer.<br />
Presiunea antropogenă puternică asupra luncilor (crearea reţelei <strong>de</strong> drenaj, a digurilor şi barajelor,<br />
aratul, păşunatul excesiv, poluarea) într-o măsură consi<strong>de</strong>rabilă a contribuit la distrugerea<br />
şi <strong>de</strong>gradarea ecotopurilor şi a vegetaţiei <strong>de</strong> luncă, la răspândirea comunităţilor sinantropice.<br />
Conform suprafeţelor ocupate cândva predominau comunităţile <strong>de</strong> luncă veritabilă, <strong>de</strong>şi acum<br />
pe teritoriul zonei sub influenţa impactului antropogen şi natural (<strong>de</strong>punerile aluviale) se <strong>de</strong>zvoltă<br />
intensiv plantele anuale şi halofite ru<strong>de</strong>rale.<br />
Luncile revene şi uscate sunt amplasate pe teritoriile ce au ieşit din <strong>zona</strong> <strong>de</strong> inundare a luncii<br />
şi pe teritoriile drenate. Acestea sunt cele mai bune după calităţile furajere lunci revene <strong>de</strong><br />
graminee, graminee-leguminoase şi graminee-amestec <strong>de</strong> ierburi ale formaţiunilor - Calamagrosti<strong>de</strong>ta<br />
epigeiosi, Bromopsieta inermisi, Festuceta pratensisi, Alopecureta pratensisi, Phleumeta<br />
pratensisi, Poaeta pratensisi, Elytrigieta repentisi floristic bogate, polidominante, cu o structură<br />
complexă şi cu o participare consi<strong>de</strong>rabilă a gramineelor. Cu toate acestea în a doua jumătate<br />
a verii acestea nu rareori suferă <strong>de</strong> un <strong>de</strong>ficit <strong>de</strong> umiditate. Sectoarele drenate sunt ocupate <strong>de</strong><br />
lunci uscate <strong>de</strong> graminee-amestec <strong>de</strong> ierburi ale formaţiunilor Lolieta perenii, Poaeta angustifoliae,<br />
Festuceta valesiacae, în anii uscaţi sunt supuse secetei, dar <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> bine o suportă.<br />
În general pe teritoriul zonei din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re teritorial predomină luncile ume<strong>de</strong> cu ierburi<br />
mari, luncile jilave şi mlăştinoase pe sectoarele joase amplasate difuz în fragmente mici.<br />
Peste tot sunt răspândite doar comunităţile formaţiunilor Elytrigieta repentisi în diverse variante<br />
ce <strong>de</strong>pind <strong>de</strong> combinaţia pirului cu alte specii. Variaţia covorului <strong>de</strong> luncă reflectă fluctuaţiile<br />
locale ale condiţiilor <strong>de</strong> vegetaţie. Astfel este <strong>de</strong>stulă o diferenţă <strong>de</strong> nivel <strong>de</strong> 10 cm <strong>pentru</strong> a duce<br />
la o modificare consi<strong>de</strong>rabilă a covorului ierbos: Elytrigia repens pe Poa pratensis, Agrostis gigantea<br />
sau Calamagrostis eigeios. Pentru luncile cu un grad variabil <strong>de</strong> umezeală este caracteristic un<br />
covor ierbos instabil. În <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> condiţii are loc modificarea consi<strong>de</strong>rabilă a raportului<br />
cantitativ al speciilor: în anii uscaţi toată vegetaţia comunităţii poate fi reprimată <strong>de</strong> Elytrigia repens,<br />
în anii umezi la umezirea covorului ierbos – <strong>de</strong> Agrostis gigantea cu productivitate redusă<br />
şi <strong>de</strong> speciile genului Carex. Compoziţia <strong>de</strong> specii a cenozelor cu toate acestea este relativ stabilă.<br />
29
30<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
VEGETAŢIA ACVATICĂ<br />
În apa fluviului şi a afluenţilor acestuia, canalelor şi în apa lacurilor <strong>de</strong> dimensiuni mici se<br />
<strong>de</strong>zvoltă <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> numeroase specii <strong>de</strong> vegetaţie acvatică. Acestea se divizează în 2 grupe – comunităţi<br />
subacvatice nefixate (care plutesc la suprafaţa şi în interiorul apei) ale formaţiunilor<br />
Salvinieta, Lemneta, Ceratophylleta şi comunităţi fixate <strong>de</strong> fund ce au <strong>de</strong>zvoltate organe vegetative<br />
şi generative în adâncul apei sau la suprafaţa ei ale formaţiunilor Potamogetoneta, Nemphoi<strong>de</strong>ta<br />
peltatae, Trapeta natansi, Hydrohariteta morsus-ranae. Unele plante acvatice sunt <strong>de</strong>stul <strong>de</strong><br />
rare şi sunt incluse în Cartea Roşie a Moldovei: Nymphaea alba L. (EN), Salvinia natans L. (EN),<br />
Trapa natans L. (CR). Acestea sunt protejate la nivel european (Convenţia <strong>de</strong> la Berna). Trapa<br />
natans formează acumulări în masă pe suprafaţa apei în porţiunea tânără „Doi fraţi” (Lunca<br />
Talmaza). Sunt şi alte specii periclitate protejate <strong>de</strong> stat şi incluse în Lista Operaţională - Stratiotes<br />
aloi<strong>de</strong>s L., Vallisneria spiralis L., Urticularia vulgaris L., Nymphoi<strong>de</strong>s peltata (S. G. Gmel.) O.<br />
Kuntze, precum şi speciile rare <strong>de</strong> diferite categorii, ce nu sunt protejate – Callitriche cophocarpa<br />
Sendtner, Hippuris vulgaris L., Hydrocharis mors-ranae L., Spiro<strong>de</strong>lla polyrrhiza (L.) Schleid.<br />
1.4.1.2. Vegetaţia <strong>de</strong> pe malul stâng al Nistrului<br />
Principalul tip <strong>zona</strong>l <strong>de</strong> vegetaţie, stepa <strong>de</strong> năgară, în prezent pe malul stâng al zonei este<br />
complet distrus în rezultatul aratului şi folosinţei terenurilor în circuitul agricol. Vegetaţia <strong>de</strong><br />
luncă inundabilă – comunităţile a<strong>zona</strong>le <strong>de</strong> păduri, <strong>de</strong> luncă şi palustre în principal s-au păstrat<br />
pe porţiunile <strong>de</strong> jos ale reliefului, în lunca Nistrului. Cea mai mare bogăţie floristică, inclusiv<br />
speciile rare, se păstrează în cele mai afectate comunităţi a<strong>zona</strong>le <strong>de</strong> vegetaţie acvatică şi palustră.<br />
PĂDURILE AZONALE (DE LUNCĂ)<br />
Tipurile a<strong>zona</strong>le <strong>de</strong> păduri s-au păstrat în formă <strong>de</strong> masive forestiere nu prea mari în lunca<br />
Nistrului – acestea sunt comunităţi cu dominarea Populus alba şi Salix alba cu o participare<br />
mică <strong>de</strong> Quercus robur; se întâlnesc sectoare <strong>de</strong> păduri <strong>de</strong> frasin, formate după tăierile rase pe<br />
cele mai înalte elemente <strong>de</strong> relief ale luncii. Conform legăturii cu condiţiile <strong>de</strong> vegetaţie (nivelul<br />
<strong>de</strong> umezeală, tipul <strong>de</strong> sol) pădurile se divizează în 2 grupe ecologice – jilave şi ume<strong>de</strong>. În <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă<br />
<strong>de</strong> nivelul <strong>de</strong> umezeală a habitatelor, comunităţile <strong>de</strong> pădure formează un şir ecologic:<br />
sălcişuri <strong>de</strong> luncă jilave→ arţărişuri şi frăsinişuri ume<strong>de</strong> <strong>de</strong> luncă. Pădurile fundamentale practic<br />
nu s-au păstrat. Arboreturile existente <strong>de</strong> provenienţă din lăstari, <strong>de</strong>seori sunt înlocuite <strong>de</strong> specii<br />
<strong>de</strong>rivate sau <strong>de</strong> plantaţii <strong>de</strong> o singură specie <strong>de</strong> introducenţi.<br />
Schema <strong>de</strong> clasificare a pădurilor <strong>de</strong> luncă <strong>de</strong> pe malul stâng al Nistrului <strong>de</strong> Jos<br />
Tipurile <strong>de</strong> pădure:<br />
plopiş umed <strong>de</strong> luncă - Populetum (alba) rubosum, Populetum (alba) convallariosum,<br />
Populetum (alba) chaerophyllosum (temulis), Fraxineto - Populetum (alba) ulmosum и<br />
Saliceto - Populetum (alba) herbosum;<br />
pădure aluvială <strong>de</strong> frasin – Populeto (alba)-Fraxineta (excelsior) и Fraxinetum (excelsior);<br />
sălciş jilav <strong>de</strong> luncă - Salicetum (alba) rubosum şi Salicetum (alba) inundatum).<br />
Plopişul umed <strong>de</strong> luncă<br />
Pe teritoriul <strong>de</strong> pe malul stâng al zonei este răspândit <strong>de</strong> la hotarul <strong>de</strong> nord până la s. Cioburciu.<br />
De regulă, arboreturile se mărginesc cu linia riverană şi sunt separate <strong>de</strong> terenurile arabile<br />
prin digul anti-viitură, iată <strong>de</strong> ce pe parcursul anului periodic sunt inundate. Perioada <strong>de</strong> inundare<br />
<strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> perioada viiturii şi <strong>de</strong> trăsăturile microreliefului. În cele mai joase sectoare apa<br />
se păstrează până la două luni. Fitocenozele după structură prepon<strong>de</strong>rent sunt monoetaj, cele
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
mai vechi – cu două etaje. Edificatorul Populus alba este însoţit <strong>de</strong> componentele permanente<br />
-Ulmus laevis, Salix alba, Fraxinus excelsio, mai rar Quercus robur. În subarboret sunt prezente<br />
Swida sanguinea, Sambucus nigra, Rubus caesius, Stellaria media, Galium aparine, Urtica dioica.<br />
Caracteristicele recreaţionale sunt: spaţii închise, arboreturi cu coroană închisă, clasa 1 al evaluării<br />
estetice, clasa 3 al accesibilităţii <strong>pentru</strong> vizitatori, prima etapă <strong>de</strong> digresie. Gradul mediu <strong>de</strong><br />
putrezire a tulpinilor din păduri (20%).<br />
Asociaţia Populetum (alba) rubosum. Un exemplu <strong>de</strong> comunitate tipică a fost <strong>de</strong>scoperit în<br />
sectorul „Vila Chiţcani”, parcela 33, subparcela 17, cu o suprafaţă <strong>de</strong> 5,7 ha. Arboretul este <strong>de</strong><br />
provenienţă din lăstăriş, compoziţia 10PA. Vârsta este <strong>de</strong> 65 <strong>de</strong> ani, înălţimea frasinului obişnuit<br />
este <strong>de</strong> 31 m, a stejarului pedunculat – 27 m, a plopului alb – 30 m, diametrul tulpinii respectiv<br />
46, 48, 56 cm. Au fost i<strong>de</strong>ntificaţi arbori solitari <strong>de</strong> Ulmus laevis, A. tataricum. Indicele <strong>de</strong> consistenţă<br />
al arboretului – 0,7. clasa <strong>de</strong> bonitate – 3, rezerva <strong>de</strong> lemn -490 m³/ha. Subarboretul este<br />
format din Swida sanguinea, Sambucus nigra, Rubus caesius având indicele <strong>de</strong> consistenţă 0,5.<br />
Covorul ierbos este format din Stellaria media, Galium aparine, Urtica dioica. caracteristicile recreaţionale:<br />
spaţii închise, arboreturile cu coroană închisă orizontal, clasa 3 al evaluării estetice,<br />
clasa 3 al accesibilităţii <strong>pentru</strong> vizitatori, evaluarea recreaţională – medie, clasa a 2 <strong>de</strong> stabilitate,<br />
prima etapă <strong>de</strong> digresie. Gradul mediu <strong>de</strong> putrezire a tulpinilor din păduri (15%).<br />
Asociaţia Populetum (albae) convallariosum – un fragment tipic al asociaţiei este amplasat<br />
în sectorul „Vila Chiţcani”, parcela 33, subparcela 21, cu o suprafaţă <strong>de</strong> 2,5 ha. Arboretul este<br />
<strong>de</strong> provenienţă din lăstăriş, componenţa 10 PA. Vârsta este <strong>de</strong> 65 <strong>de</strong> ani, înălţimea plopului alb<br />
este <strong>de</strong> 32 m, diametrul tulpinii constituie 56 cm. Au fost i<strong>de</strong>ntificaţi arbori solitari <strong>de</strong> Ulmus<br />
laevis, A. tataricum. Indicele <strong>de</strong> consistenţă al arboretului – 0,6, clasa <strong>de</strong> bonitate – 2, rezerva<br />
<strong>de</strong> lemn -435 m³/ha. Subarboretul este format din Swida sanguinea, Sambucus nigra, Rubus<br />
caesius avînd indicele <strong>de</strong> consistenţă 0,3. Covorul ierbos este format din Convallaria majalis,<br />
Stellaria media, Urtica dioica. Caracteristicile recreaţionale: spaţii închise, arboreturi cu coroană<br />
orizontală închisă, clasa 3 al evaluării estetice, clasa 3 al accesibilităţii <strong>pentru</strong> vizitatori, evaluarea<br />
recreaţională – medie, clasa a 2 <strong>de</strong> stabilitate, prima etapă <strong>de</strong> digresie. Gradul mediu <strong>de</strong> putrezire<br />
a tulpinilor din păduri (20%).<br />
Asociaţia Populetum (alba) chaerophyllosum (temulis) – un fragment tipic al asociaţiei este<br />
amplasat în sectorul „Vila Chiţcani”, parcela 30, subparcela 15, cu o suprafaţă <strong>de</strong> 1,2 ha. Arboretul<br />
este <strong>de</strong> provenienţă din lăstăriş, componenţa 10 PA. Vârsta 14 ani, înălţimea plopului alb<br />
este <strong>de</strong> 18 m, diametrul tulpinii constituie 20 cm, indicele <strong>de</strong> consistenţă 0,8. Calsa <strong>de</strong> bonitate<br />
– 4, rezerva <strong>de</strong> lemn – 250 m³/ha. Subarboretul este format din Swida sanguinea, A. tataricum,<br />
Crataegus monogyna având indicele <strong>de</strong> consistenţă 0,6. Covorul ierbos este format din Chaerophyllum<br />
temulum, Stellaria media, Urtica dioica. Caracteristicile recreaţionale: spaţii închise,<br />
arboreturi cu coroană orizontală închisă, clasa 5 al evaluării estetice, clasa 4 al accesibilităţii <strong>pentru</strong><br />
vizitatori, evaluarea recreaţională – redusă, clasa a 2 <strong>de</strong> stabilitate, prima etapă <strong>de</strong> digresie.<br />
Asociaţia Fraxineto - Populetum (albae) ulmosum – un fragment tipic al asociaţiei este amplasat<br />
în sectorul „Vila Chiţcani”, parcela 30, subparcela 14, cu o suprafaţă <strong>de</strong> 1,3 ha. Arboretul este<br />
<strong>de</strong> provenienţă din lăstăriş, componenţa 8PA2FO+Ul. Vârsta 35 ani, înălţimea plopului este <strong>de</strong><br />
28 m, diametrul tulpinii constituie 28 şi 22 cm, indicele <strong>de</strong> consistenţă 0,7. Clasa <strong>de</strong> bonitate – 2,<br />
rezerva <strong>de</strong> lemn – 400 m³/ha. Subarboretul este format din Swida sanguinea, Sambucus nigra,<br />
Rubus caesius având indicele <strong>de</strong> consistenţă 0,4. Covorul ierbos este format din Stellaria media,<br />
Urtica dioica, Chelidonium majus. Caracteristicile recreaţionale: spaţii închise, arboreturi cu coroană<br />
orizontală închisă, clasa 4 al evaluării estetice, clasa 3 al accesibilităţii <strong>pentru</strong> vizitatori,<br />
evaluarea recreaţională – redusă, clasa a 2 <strong>de</strong> stabilitate, prima etapă <strong>de</strong> digresie<br />
31
32<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Pădure aluvială <strong>de</strong> frasin (formaţiunea Fraxineta)<br />
Acest tip <strong>de</strong> pădure nu este răspândit pe larg pe teritoriul zonei, sectoare separate specifice<br />
după structură şi compoziţie, <strong>de</strong>seori sunt amplasate în împrejurimile <strong>de</strong> păduri <strong>de</strong> plop.<br />
Asociaţia Populeto (albae)-Fraxineta (excelsior) – un fragment tipic al asociaţiei este amplasat<br />
în parcela 33, subparcela 20, cu o suprafaţă <strong>de</strong> 3,6 ha. Arboretul este <strong>de</strong> provenienţă din lăstăriş,<br />
componenţa 5FO4PA1U. Vârsta 95 ani, înălţimea frasinului este <strong>de</strong> 29 m, al plopului – 31 m, al<br />
ulmului – 26 m, diametrul tulpinii constituie respectiv 52, 56 şi 32 cm, indicele <strong>de</strong> consistenţă 0,7.<br />
Clasa <strong>de</strong> bonitate – 1, rezerva <strong>de</strong> lemn – 390 m³/ha. Subarboretul este format din Swida sanguinea,<br />
Sambucus nigra, Rubus caesius având indicele <strong>de</strong> consistenţă 0,5. Covorul ierbos este format din<br />
Stellaria media, Urtica dioica, Chelidonium majus. Caracteristicile recreaţionale: spaţii închise, arboreturi<br />
cu coroană orizontală închisă, clasa 1 al evaluării estetice, clasa 3 al accesibilităţii <strong>pentru</strong><br />
vizitatori, evaluarea recreaţională – medie, clasa a 4 <strong>de</strong> stabilitate, prima etapă <strong>de</strong> digresie.<br />
Asociaţia Fraxinetum (excelsior) – un fragment tipic al asociaţiei este amplasat în parcela 33,<br />
subparcela 19, cu o suprafaţă <strong>de</strong> 1,7 ha. Arboretul este <strong>de</strong> provenienţă din lăstăriş, componenţa<br />
10FO. Vârsta 3 ani, înălţimea frasinului este <strong>de</strong> 2 m, diametrul tulpinii constituie 2 cm, indicele<br />
<strong>de</strong> consistenţă 0,6. Clasa <strong>de</strong> bonitate – 1. Subarboretul este format din Rubus caesius având indicele<br />
<strong>de</strong> consistenţă 0,4. Covorul ierbos este format din Urtica dioica, Chelidonium majus. Caracteristicile<br />
recreaţionale: spaţii închise, arboret cu coroană orizontală închisă, clasa 5 a evaluării<br />
estetice, clasa 3 a accesibilităţii <strong>pentru</strong> vizitatori, evaluarea recreaţională – redusă, clasa a 3 <strong>de</strong><br />
stabilitate, prima etapă <strong>de</strong> digresie.<br />
Sălciş jilav <strong>de</strong> luncă<br />
Tipic <strong>pentru</strong> teritoriul zonei. Este amplasat începând <strong>de</strong> la s. Cioburciu până la hotarul <strong>de</strong><br />
jos al zonei. Comunităţile sunt amplasate în sectoarele permanent inundate ale luncii adiacente<br />
liniei riverană. De regulă sunt monotipice cu un subarboret şi un covor ierbos <strong>de</strong>zvoltat.<br />
Asociaţia Salicetum (alba) rubosum –fragmente tipice ale asociaţiei sunt amplasate în parcela<br />
7, subparcelele 14 şi 7, cu o suprafaţă <strong>de</strong> 3,2 ha fiecare. Tipul <strong>de</strong> arboret – fâşii riverane <strong>de</strong> protecţie.<br />
Arboreturile sunt <strong>de</strong> provenienţă din lăstăriş, componenţa 10SA. Vârsta 46, 36 ani, indicele<br />
<strong>de</strong> consistenţă 0,5 şi 0,6. Clasa <strong>de</strong> bonitate – 5 şi 4. Subarboretul este format din Rubus caesius,<br />
Geum urbanum, Urtica dioica având indicele <strong>de</strong> consistenţă 0,3.<br />
Asociaţia Salicetum (alba) inundatum - se întâlnesc peste tot în locurile <strong>de</strong> inundare permanentă<br />
şi/sau în<strong>de</strong>lungată. Se <strong>de</strong>osebesc prin prezenţa a câtorva specii <strong>de</strong> sălcii <strong>de</strong> tip arbuşti - S.<br />
purpurea, S. viminalis, S. triandra. De regulă comunităţile sunt monotipice, cu un singur etaj şi<br />
cu un subarboret rărit din Rubus caesius, Geum urbanum, Urtica dioica, Agrostis alba.<br />
Asociaţia Saliceto (alba) – Populetum (alba) herbosum – ocupă o amplasare intermediară între<br />
plopişuri şi sălcişuri. Cea mai tipică comunitate este amplasată în parcela 10, subparcelele 18, cu<br />
o suprafaţă <strong>de</strong> 25 ha. Tipul <strong>de</strong> arboret – fâşii riverane <strong>de</strong> protecţie. Arboreturile sunt <strong>de</strong> provenienţă<br />
din lăstăriş, componenţa 10SA2PA. Vârsta este <strong>de</strong> 36 ani, indicele <strong>de</strong> consistenţă - 0,6. Clasa<br />
<strong>de</strong> bonitate – 4. Subarboretul este format din Rubus caesius, având indicele <strong>de</strong> consistenţă 0,2.<br />
Plantaţiile artificiale<br />
Sunt diverse după compoziţia <strong>de</strong> specii (plop canadian, negru, hibrid), după vârstă şi sunt<br />
amplasate în formă <strong>de</strong> masive nu prea mari printre pădurile naturale.<br />
VEGETAŢIA DE LUNCĂ<br />
Comunităţile luncilor revene se întâlnesc pe insula Diculi şi ocupă sectoarele mai înalte din<br />
luncă, precum şi pantele digurilor anti-viitură. Baza covorului ierbos este formată din Bromus<br />
inermis, Calamagrostis epigeios, Elytrigia repens.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Fitocenozele luncilor jilave la fel au fost i<strong>de</strong>ntificate pe insula Diculi. Baza covorului ierbos<br />
este formată din Juncus gerardii, Carex melanostachya, Agrostis stolonifera.<br />
Comunităţile luncilor mlăştinoase sunt prezente pe insulele Diculi şi Cuţa. Sunt amplasate<br />
pe sectoarele joase ale microreliefului luncii cu o prezenţă <strong>de</strong> lungă durată a apelor <strong>de</strong> viitură.<br />
Compoziţia floristică nu este bogată şi este prezentată prin ierburi adaptate la inundări - Alopecurs<br />
aequalis, Eleocharis palustris, Carex acutiformis, C. riparia, C. otrubae, Alopecurus aequalis,<br />
Juncus bufonius.<br />
VEGETAŢIA PALUSTRĂ<br />
Au fost i<strong>de</strong>ntificate câteva sectoare înmlăştinite, amplasate în locurile <strong>de</strong> inundaţii permanente<br />
(Diculi, precum şi sectorul <strong>de</strong> sud-vest cu hotarul cu Ucraina). De regulă, acestea sunt<br />
bălţi <strong>de</strong> stufăriş cu ierburi mari, ce se referă la comunităţile formaţiunii Pharagmiteta australisi,<br />
<strong>de</strong>seori cu plante acvatice protejate (Salvinia natans L.).<br />
VEGETAŢIA ACVATICĂ<br />
În componenţa biotopurilor acvatice sunt prezente fitocenoze variate ce plutesc în apă şi la<br />
suprafaţa ei, precum şi plantele fixate. Aceste comunităţi sunt din formaţiunile Salvinieta, Lemneta,<br />
Ceratophylleta, precum şi Potamogetoneta, Nemphoi<strong>de</strong>ta peltatae.<br />
Pe lîngă tipurile indicate mai sus caracteristica covorului ierbos al zonei inclu<strong>de</strong> variante diverse<br />
<strong>de</strong> vegetaţie buruienoasă şi agricolă.<br />
1.4.2. Specii rare <strong>de</strong> plante<br />
1.4.2.1. Compoziţia floristică şi speciile rare <strong>de</strong> pe malul drept<br />
În compoziţia complexelor naturale pe teritoriul zonei au fost i<strong>de</strong>ntificate 950 <strong>de</strong> specii <strong>de</strong><br />
plante superioare. Printre acestea se întâlneşte un număr mare <strong>de</strong> plante rare – 55 specii (Anexa<br />
3.1). Aceasta constituie cca. 36% din numărul <strong>de</strong> plante rare atribuit regiunii şi cca. 6% din<br />
compoziţia floristică generală a teritoriului. Acestea se <strong>de</strong>osebesc după nivelul <strong>de</strong> raritate şi sunt<br />
prezentate <strong>de</strong> populaţii diverse după număr. Răspândirea locală a câtorva dintre ele se limitează<br />
la unul sau câteva puncte. Din lista Convenţiei <strong>de</strong> la Berna a speciilor strict protejate au fost<br />
i<strong>de</strong>ntificate: Trapa natans – (CR), Salvinia natans (EN), Pulsatilla grandis (VU). In listele plantelor<br />
luate sub protecţia statului se numără 67 <strong>de</strong> specii. Cele mai rare şi valoroase din punct<br />
<strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re ştiinţific specii <strong>de</strong> plante atribuite la cele mai înalte categorii <strong>de</strong> raritate sunt incluse<br />
în Cartea Roşie a Republicii Moldova (2001): Euonymus nana Bieb., Sternbergia colchiciflora<br />
Waldst. et Kit., Astragalus dasyanthus Pall., Trapa natans L., Bellevaila sarmatica (Gheorghi)<br />
Woronov, Nymphaea alba L., Vitis sylvestris C.C.Gmel., Pyrus elаeagnifolia Pall., Crambe tataria<br />
Sebeok. Multe specii sunt rare nu numai în Moldova, dar şi pe teritoriul statelor vecine.<br />
Un interes ştiinţific <strong>de</strong>osebit şi o valoare înaltă dintre acestea o reprezintă speciile en<strong>de</strong>mice<br />
rare, printre care se întâlnesc un şir <strong>de</strong> en<strong>de</strong>mici relativ înguşti ai provinciei Pontice: Pulsatilla<br />
nigricans Stork, Galium volhynicum Pobed., Astragalus ponticus Pall., Bellevaila sarmatica (Gheorghi)<br />
Woronov, Cerastium ucrainicum Pacz. еx Klok. Unele specii en<strong>de</strong>mice sunt răspândite<br />
mai pe larg: pontico-panoniano-balcanice Campanula macrostachya Waldst et Kit ex Willd.), şi<br />
pontico-panoniene (Astragalus dasyanthus Pall.). În Zona <strong>Ramsar</strong> se întâlnesc 9 relicte <strong>de</strong> diferită<br />
vârstă, inclusiv relictele terţiare Nymphoi<strong>de</strong>s peltata (S.G.Gmel.) O.Kuntze, Salvinia natans<br />
(L.) All. şi relictul pădurilor <strong>de</strong> foioase ale Podişului Podoliei Clematis vitalba L.<br />
33
34<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
1.4.2.2. Compoziţia floristică şi speciile rare <strong>de</strong> pe malul stâng<br />
Pe teritoriul <strong>de</strong> pe malul stâng al zonei <strong>Ramsar</strong> sunt i<strong>de</strong>ntificate 409 specii <strong>de</strong> floră superioară,<br />
inclusiv 20 specii rare. Speciile din lista Convenţiei <strong>de</strong> la Berna şi din Lista Roşie Europeană -<br />
Salvinia natans (L.) All., Trapa natans L. Speciile periclitate protejate <strong>de</strong> lege - 8: Asparagus tenuifolius<br />
Lam. (II), Nymphaea alba L. (II), Nymphoi<strong>de</strong>s peltata (S.G.Gmel.) O.Kuntze (II), Salvinia<br />
natans (L.) All. (II), Trapa natans L. (II), Typha laxmannii Lepech. (IV), Utricularia vulgaris<br />
L. (III), Vallisneria spiralis L. (III). Speciile listei operaţionale - 16: Asparagus tenuifolius Lam.,<br />
Carex pseudocyperus L., Cyperus glomeratus L., Filipendula ulmaria (L.) Maxim., Hydrocharis<br />
morsus-ranae L., Nymphaea alba L., Nymphoi<strong>de</strong>s peltata (S.G.Gmel.) O.Kuntze, Ornithogalum<br />
boucheanum (Kunth) Aschers., Potamogeton gramineus L., Potamogeton natans L., Salvinia natans<br />
(L.) All., Spiro<strong>de</strong>la polyrhyza (L.) Schleid., Tamarix ramosissima Le<strong>de</strong>b., Trapa natans L.,<br />
Vallisneria spiralis L., Verbascum phoeniceum L.<br />
1.4.3. Fauna<br />
1.4.3.1. Mamiferele<br />
Diversitatea peisajeră a Nistrului <strong>de</strong> Jos a condiţionat şi bogăţia lumii animale. Fauna <strong>de</strong> mamifere<br />
este reprezentată prin 54 <strong>de</strong> specii, care constituie 72% din numărul total <strong>de</strong> specii ce populează<br />
Moldova. Cel mai reprezentativ este Ordinul Ro<strong>de</strong>ntia cu 18 specii, după el urmează Ordinul<br />
Carnivora cu 12 specii, ordinul Insectivora cu 7 specii, ordinul Chiroptera cu 13 specii, ordinul<br />
Artiodactyla cu 3 specii şi ordinul Logomorpha cu o specie. Numărul majorităţii speciilor <strong>de</strong> rozătoare,<br />
arici, cârtiţe, chiţcani, iepuri este obişnuit şi nu este alarmant. Cele mai periclitate specii<br />
ale mamiferelor terestre sunt din Ordinul Carnivora (vidra, nurca europeană, hermelina, pisica<br />
sălbatică europeană, j<strong>de</strong>rul <strong>de</strong> pădure care sunt incluse în Cartea Roşie a Moldovei) şi Chiroptera.<br />
Ju<strong>de</strong>când după capacitatea ecologică a anumitor sectoare <strong>de</strong> pădure <strong>pentru</strong> vieţuirea mamiferelor<br />
se poate remarca faptul că condiţiile <strong>de</strong> creştere sunt diverse şi în ordine <strong>de</strong>screscătoare urmează:<br />
Lunca Talmaza, Cioburciu <strong>de</strong> Munte, Copanca-Leuntea, Crocmaz, Olăneşti, Vila <strong>de</strong> la Chiţcani, etc.<br />
Malul drept al Nistrului<br />
Complexul „Lunca Talmaza” după diversitatea biologică şi peisajeră este cel mai valoros dintre<br />
toate sectoarele amplasate în <strong>zona</strong> Nistrului <strong>de</strong> Jos. Acesta inclu<strong>de</strong> diverse biotopuri – lunci,<br />
bălţi, lacuri, păduri, care creează condiţii favorabile <strong>pentru</strong> majoritatea speciilor <strong>de</strong> mamifere ce<br />
vieţuiesc în această regiune. Aici sunt prezente 52 <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> mamifere, inclusiv 7 specii incluse<br />
în Cartea Roşie a Moldovei: vidra (Lutra lutra), nurca europeană (Mustela lutreola), hermelina<br />
(M. erminea), pisica sălbatică europeană (Felis silvestris) şi j<strong>de</strong>rul <strong>de</strong> pădure (Martes martes),<br />
liliecii (Myotis bechsteinii, Nyctalus lasiopterus). Spre <strong>de</strong>osebire <strong>de</strong> alte complexe, Lunca Talmaza<br />
creează condiţii <strong>pentru</strong> vieţuirea staţionară a multor specii <strong>de</strong> mamifere, în special a liliecilor,<br />
numărul cărora aici atinge 20 <strong>de</strong> mii.<br />
Cioburciu <strong>de</strong> Munte este caracterizat ca cel mai bogat complex după numărul <strong>de</strong> specii <strong>de</strong><br />
mamifere (32) din ecosistemele silvice <strong>de</strong> colină şi este întrecut doar <strong>de</strong> Lunca Talmaza. Dintre<br />
speciile rare şi pe cale <strong>de</strong> dispariţie <strong>de</strong> mamifere se întâlneşte pisica sălbatică europeană şi j<strong>de</strong>rul<br />
<strong>de</strong> pădure. Bogăţia lumii animale ale complexului dat este <strong>de</strong>terminat <strong>de</strong> diversitatea vegetaţiei,<br />
reliefului şi <strong>de</strong> prezenţa apei.<br />
Sectorul „Copanca-Leuntea” este întrecut <strong>de</strong> sectorul anterior după bogăţia <strong>de</strong> specii şi numărul<br />
<strong>de</strong> animale din cauza <strong>de</strong>ficitului <strong>de</strong> apă. Iată <strong>de</strong> ce speciile mari <strong>de</strong> mamifere, cum ar fi<br />
cerbul, mistreţul sau căprioara, sunt nevoite să efectueze treceri prin lunca Nistrului către locurile<br />
<strong>de</strong> adăpare.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Sectorul Crocmaz are o suprafaţă mult mai redusă <strong>de</strong>cât cele menţionate mai sus, dar datorită<br />
condiţiilor bune <strong>de</strong> vieţuire şi vecinătatea sectoarelor <strong>de</strong> luncă şi apă aici se întâlnesc toate trei<br />
specii <strong>de</strong> paricopitate şi relativ multe specii <strong>de</strong> alte mamifere. Posibil că este vizitat periodic şi<br />
<strong>de</strong> pisica sălbatică.<br />
Sectorul Olăneşti este amplasat în meandrele fluviului Nistrului. O parte mare <strong>de</strong> păduri uneori<br />
este inundată, <strong>de</strong> aceea nu întot<strong>de</strong>auna este accesibilă <strong>pentru</strong> vizitatori. O astfel <strong>de</strong> situaţie dă<br />
posibilitatea <strong>de</strong> vieţuire <strong>pentru</strong> cca. 27 specii <strong>de</strong> mamifere, inclusiv şi unele specii rare şi pe cale<br />
<strong>de</strong> dispariţie, cum ar fi vidra, nurca europeană şi hermelina.<br />
Sectorul Nucari este un ecosistem <strong>de</strong> colină cu condiţii variate <strong>de</strong> creştere, un<strong>de</strong> se întâlnesc<br />
cca. 17 specii <strong>de</strong> mamifere, printre care nu sunt specii incluse în Cartea Roşie a Moldovei.<br />
Sectorul Gruşevo-Arpientevo are cam aceleaşi funcţii ca şi complexul Nucari în timpul prezenţei<br />
paricopitatelor sălbatice. Prin acest complex trec cerbii, mistreţii din Cioburciu <strong>de</strong> Munte<br />
în direcţia complexului Copanca-Leuntea şi înapoi.<br />
Sectorul „Mlaştina Togai” este sistemul dintre meandrele 20 şi 23, în care intră şi mlaştina<br />
Togai, creează condiţii favorabile <strong>pentru</strong> vieţuirea vidrei, nurcii europene şi a hermelinei.<br />
Sectorul mlăştinos în apropiere <strong>de</strong> s. Palanca prezintă un interes <strong>de</strong>osebit din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re<br />
al diversităţii biologice. Combinatul piscicol abandonat s-a transformat într-o oază biologică în<br />
care s-au creat condiţii favorabile <strong>pentru</strong> multe specii <strong>de</strong> animale vertebrate şi nevertebrate. Aici<br />
populează cca. 19 specii <strong>de</strong> mamifere, inclusiv 9 specii <strong>de</strong> carnivore dintre care 4 specii (Lutra<br />
lutra, Mustela lutreola, M. erminea, Felis silvestris) sunt incluse în Cartea Roşie a Moldovei.<br />
Celelalte sectoare forestiere creează condiţii favorabile <strong>pentru</strong> vieţuirea unor specii mici <strong>de</strong><br />
mamifere şi servesc ca habitate temporare şi coridoare <strong>pentru</strong> speciile mari <strong>de</strong> mamifere.<br />
Malul stâng al Nistrului<br />
Sectorul Pădurea Chiţcani este <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> bogat în specii <strong>de</strong> mamifere (25 <strong>de</strong> specii). Aici se<br />
întâlnesc iepurele sălbatic, veveriţa, vulpea, nevăstuica etc. Aici permanent vieţuieşte mistreţul<br />
şi căprioara. Dintre speciile rare poate fi menţionat bursucul (Meles meles). Liliecii numără cca.<br />
10 specii inclusiv şi rare cum ar fi Myotis dasycneme, Nyctalus leisleri etc.<br />
Sectorul Diculi este <strong>de</strong>ocamdată puţin cercetat în raport faunistic, la moment în lista mamiferelor<br />
Diculi pot fi incluse 10 specii (fără lilieci). Printre acestea trebuie menţionate: câinele<br />
enot (Nyctereutes procyonoi<strong>de</strong>s), pisica sălbatică (Felis sylvestris). Permanent vieţuieşte mistreţul.<br />
Acest complex reprezintă hotarul <strong>de</strong> nord al teritoriului masiv al ecosistemului <strong>de</strong> luncă a <strong>de</strong>ltei<br />
Nistrului, ce inclu<strong>de</strong> lunci, lacuri, bălţi şi păduri rare şi aici poate fi i<strong>de</strong>ntificat un număr mare<br />
<strong>de</strong> specii <strong>de</strong> animale, inclusiv reproducerea speciilor rare.<br />
Habitatele semi-naturale pe insula Turunciuc includ sectoarele braţelor Nistru şi Turunciuc,<br />
pădurile <strong>de</strong> luncă dintre albiile râurilor şi digurile anti-viitură, bazinele interioare acvatice, pajişti,<br />
sectoare <strong>de</strong> stufărişuri, agrocenoze şi maidane. Diversitatea biotopurilor condiţionează o<br />
bogăţie relativ înaltă <strong>de</strong> mamifere (în total 24 <strong>de</strong> specii, 21-22 <strong>de</strong> specii pe anumite sectoare). Se<br />
întâlnesc pe larg: iepurele, vulpea, nevăstuica, au fost înregistraţi mistreţul şi căprioara, au fost<br />
i<strong>de</strong>ntificate intrări ale cerbului nobil (Cervus elaphus) din pădurile <strong>de</strong> pe malul drept al Nistrului<br />
<strong>de</strong> lângă s. Cioburciu. Pe insulă a fost observată şi specia rară – pisica sălbatică (Felis sylvestris).<br />
Fauna liliecilor constituie 8 specii.<br />
1.4.3.2. Păsările<br />
Conform ultimelor date, fauna păsărilor în <strong>zona</strong> <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos” constituie pe parcursul<br />
anului 228 <strong>de</strong> specii (mai mult <strong>de</strong> 80% din fauna păsărilor din ţară) din 17 ordine. Nemijlocit<br />
folosesc teritoriul în diferite forme 215 specii (celelalte specii în principal trec peste el<br />
35
36<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
în tranzit), dintre care cuibăresc 127 specii. Pentru comparaţie, datele similare actuale <strong>pentru</strong><br />
alte teritorii bogate din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al păsărilor sunt următoarele: Prutul <strong>de</strong> Jos şi teritoriul<br />
adiacent al Zonei <strong>Ramsar</strong> – 212, 178 şi 116 respectiv; Pădurea Domnească – 197,170 şi 120;<br />
Plaiul Fagului – 161, 129 şi 104; Codrii – 158, 104 şi 78. Cel mai bogat teritoriu cheie din <strong>zona</strong><br />
Nistrului <strong>de</strong> Jos din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al păsărilor, Lunca Talmaza, concurează cu aceste arii protejate<br />
– 200, 182 şi 110.<br />
Pe lângă o diversitate mare a landşafturilor şi biotopurilor acest lucru este asigurat şi <strong>de</strong> vecinătatea<br />
cu <strong>zona</strong> <strong>de</strong> luncă <strong>de</strong> pe teritoriul Ucrainei şi cu bazinul <strong>de</strong> acumulare <strong>de</strong> la Cuciurgan, <strong>de</strong><br />
apropierea cu limanul Nistrului şi cu Marea Neagră. Aceasta reprezintă o porţiune a unei zone<br />
mari cu o activitate înaltă <strong>de</strong> migrare a păsărilor. Aici în special <strong>de</strong> bogată este fauna păsărilor<br />
acvatice şi palustre şi <strong>de</strong> pădure, atât <strong>de</strong> luncă cât şi <strong>de</strong> colină. Sunt numeroase şi variate păsările<br />
<strong>de</strong> luncă, <strong>de</strong> câmp şi sinantropice.<br />
Speciile ce utilizează nemijlocit teritoriul se divizează după ordine în felul următor: Gaviiformes<br />
– 2; Podicipediformes – 3 (pe lângă ele 1 tranzitează teritoriul); Pelecaniformes – 3; Ciconiiformes<br />
– 12; Anseriformes – 22 (3 tranzitează teritoriul); Falconiformes – 22 (1); Galliformes – 3;<br />
Gruiformes –7 (1); Haradriiformes – 28 (3); Columbiformes – 4; Cuculiformes – 1; Strigiformes – 5;<br />
Caprimulgiformes – 1; Apodiformes – 1; Coraciiformes – 4; Piciformes – 6; Passeriformes – 79 (3).<br />
Ţinând cont <strong>de</strong> situaţia în ţară în general, sunt bine prezentate grupele ce cuibăresc, inclusiv<br />
multe specii periclitate, cum ar fi Ciconiiformes – 11, Gruiformes – 7, Strigiformes – 5, Falconiformes<br />
– 10.<br />
Păsările ce se întâlnesc (folosesc acest teritoriu <strong>pentru</strong> alimentare şi odihnă) numai în timpul<br />
migraţiei, precum şi în calitate <strong>de</strong> păsări în trecere sau ce îşi petrec vara aici sunt prezentate <strong>de</strong><br />
73 specii, ce iernează aici cu diferit succes– 76 specii. La un şir <strong>de</strong> specii statutul <strong>de</strong> prezenţă este<br />
<strong>de</strong>stul <strong>de</strong> schimbător în diferiţi ani, ceea ce este <strong>de</strong>terminat <strong>de</strong> condiţiile vremii şi starea habitatului<br />
la momentul respectiv.<br />
În anii 50 ai secolului trecut aici încă mai cuibăreau Millvus milvus, Haliaeetus albicilla, Pandion<br />
haliaetus, Aquila chrysaetos, Bubo bubo, Tadorna ferruginea. Dintre ele Millvus milvus a<br />
dispărut din ţară şi probabil dispare şi din regiune. Există posibilitatea întoarcerii Bubo bubo.<br />
Celelalte se întâlnesc în timpul migraţiei şi în timpul zborului. Ultimii 2-3 ani nu au fost observate<br />
cuibărind Phalacrocorax pygmeus. La Phalacrocorax pygmeus s-au păstrat şanse mari <strong>de</strong> a<br />
reîncepe să cuibărească, iar la Haliaeetus albicilla, Pandion haliaetus şi Tadorna ferruginea aceste<br />
şanse sunt mult mai mici.<br />
Fauna <strong>de</strong> vânătoare este prezentată <strong>de</strong> păsări din 5 ordine, printre care cele mai numeroase<br />
sunt cele din ordinul Anseriformes (21 specii). Reprezentanţii ordinului Haradriiformes (şi anume<br />
culicii) ocupă un loc mic printre trofeele <strong>de</strong> vânătoare, <strong>de</strong>şi diversitatea lor aici este <strong>de</strong>stul <strong>de</strong><br />
înaltă (27 <strong>de</strong> specii), fazanul Phasianus colchicus se întâlneşte pe teritoriul zonei peste tot.<br />
Dintre paserine cele mai răspândite sunt ambele specii <strong>de</strong> vrăbii, Luscinia luscinia, Sylvia<br />
atricapilla, Sturnus vulgaris, Parus major, Fringilla coelebs, Phylloscopus collibita, Turdus merula,<br />
Turdus philomelos, Acrocephalus arundinaceus, Emberiza citrinella, Miliaria calandra, Galerida<br />
cristata, Alauda arvensis, Oriolus oriolus şi alte specii. Pe alocuri o concentraţie înaltă este formată<br />
<strong>de</strong> Columba palumbus, Anthus trivialis, Motacilla flava, Upupa epops şi alte specii.<br />
Dintre păsările răpitoare, sunt răspândite Buteo buteo, Milvus migrans, Falco tinnunculus, Accipiter<br />
gentiles, Circus aeruginosus. Pe locurile <strong>de</strong>schise uneori se întâlneşte Falco vespertinus, iar <strong>de</strong>-a<br />
lungul malului drept <strong>de</strong> bază al Nistrului <strong>de</strong>seori se pot observa Hieraaetus pennatus. În timpul<br />
migraţiei pon<strong>de</strong>rea majoră <strong>de</strong> păsări răpitoare stau mai mult pe locurile <strong>de</strong>schise şi bazinele acvatice.<br />
Bufniţele sunt prezentate <strong>de</strong> Otus scops, Asio otus, Asio flammeus, Athene noctua, Strix aluco.<br />
În perioada <strong>de</strong> cuibărire din speciile acvatice şi palustre cele mai observate sunt toate speciile<br />
<strong>de</strong> stârci, Fulica atra, Gallinula chloropus, Ixobrychus minutus, Larus argentatus, Larus ridibundus,
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Sterna hirundo, Chlidonias niger, Chlidonias hibridus, Ciconia ciconia, Phalacrocorax carbo,<br />
Podiceps cristatus, Acrocephalus arundinaceus. Relativ mai rar se întîlnesc Anas platyrhynchos,<br />
Aythya ferina, Himantopus himantopus, Vanellus vanellus, Actitis hypoleucos, Cygnus olor, Ciconia<br />
nigra, Plegadis falcinellus şi relativ rare Tringa glareola, Tringa ochropus, Anas strepera, Anas<br />
querquedula, Phalacrocorax pygmeus, cristei <strong>de</strong> dimensiuni nu prea mari şi lăcari.<br />
Este mare diversitatea păsărilor ce folosesc teritoriul <strong>pentru</strong> alimentare, printre ele sunt pescăruşi,<br />
chirighiţe, culici, anseriforme, precum şi Phalacrocorax carbo şi Ph. pygmeus, Plegadis<br />
falcinellus, Ciconia ciconia, C. nigra, Platalea leucorodia etc. mulţi stârci - Ar<strong>de</strong>a cinerea, A. purpurea,<br />
Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Egretta garzetta, E. alba, Nycticorax nycticorax.<br />
Componenţa păsărilor ce trec în timpul zborului pe aici este foarte variată. În această perioadă<br />
aici au fost i<strong>de</strong>ntificate aşa specii ca Anser albifrons, Branta ruficollis, Cygnus сygnus, C. olor,<br />
Aquila chrysaetos, A. pomarina, A. clanga, <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> stabil sunt observate Hieraaetus pennatus,<br />
Pandion haliaetus şi Pernis apivorus.<br />
În ultimii 10-15 ani în regiunea Transnistriei <strong>de</strong> sud a fost observat faptul unor iernări neobişnuite,<br />
inclusiv a speciilor rare. Aşa specii ca Tachybaptus ruficollis, P. cristatus, Phalacrocorax<br />
pygmeus, Gavia stellata, Botaurus stellaris, Nycticorax nycticorax, Egretta alba, Ar<strong>de</strong>a cinerea,<br />
Porzana porzana, Rallus aquaticus, Tringa ochropus, Scolopax rusticola, Larus fuscus, Chlidonias<br />
hybridus, Sterna albifrons, Rissa tridactyla, Motacilla alba, M. cinerea (А.А. Kunicenko A.A.,<br />
Tiscenkov, 1999 г.). În iernile cal<strong>de</strong> aceste specii pot fi prezente şi pe teritoriul zonei, <strong>de</strong>şi este<br />
mai posibil în <strong>zona</strong> bazinului Cuciurgan.<br />
Malul drept al Nistrului<br />
Cele mai valoroase <strong>pentru</strong> păsările acvatice şi palustre sunt zonele ume<strong>de</strong> amplasate în Lunca<br />
Talmaza şi Lunca ţigănuşelor, amplasată alături lângă s. Palanca, lacul «Pelicanie» (s. Crocmaz),<br />
«Unghiul Răscăeţi» (între s. Răscăeţi şi Purcari). La fel este importantă şi albia veche a Nistrului,<br />
toate tipurile <strong>de</strong> canale şi bazine efemere amplasate în luncă. Pentru păsările răpitoare cele mai<br />
atrăgătoare sunt spaţiile <strong>de</strong>schise cum ar fi luncile, maidanele, câmpiile, lizierele. Printre acestea<br />
poate fi remarcată lunca Talmaza, versanţii împădurite din complexele Cioburciu-Stânca, spaţiile<br />
<strong>de</strong>schise pe versanţi şi platou.<br />
Sectorul Copanca-Leuntea se caracterizează printr-o înaltă diversitate şi un număr mare <strong>de</strong><br />
paserine şi alte păsări <strong>de</strong> pădure. Sunt prezente <strong>pentru</strong> cuibărire Accipiter gentiles, Buteo buteo,<br />
Falco subbuteo, F. tinnunculus, Milvus migrans, Asio otus, Athene noctua, Otus scops, Strix aluco,<br />
iar în timpul migraţiei se întîlnesc Falco cherrug, Pernis apivorus, Aquila pomarina, Aquila clanga,<br />
Columba oenas.<br />
Sectorul Tufa-Stânca Talmaza. Pe lângă diversitatea <strong>de</strong> păsări din complexul dat, trebuie <strong>de</strong><br />
mai menţionat cuibărirea Hieraaetus pennatus. Sunt prezente Buteo buteo Strix aluco, Athene<br />
noctua, Otus scops, Asio otus.<br />
Sectorul Grădina Turcească şi Albia Veche conţin o diversitate mare <strong>de</strong> păsări <strong>de</strong> pădure şi acvatice,<br />
printre care în diferite anotimpuri se întâlnesc speciile rare Falco cherrug, Pernis apivorus,<br />
Aquila pomarina, Aquila clanga, Columba oenas, Egretta alba, Cygnus olor.<br />
Sectorul Lunca Talmaza este cea mai bogată în specii. În anii favorabili se observă o concentrare<br />
<strong>de</strong> raţe sălbatice. Aici se opreşte un număr consi<strong>de</strong>rabil <strong>de</strong> păsări-migranţi. Aici cuibăresc<br />
astfel <strong>de</strong> specii rare cum ar fi Ciconia nigra, Phalacrocorax pygmeus (încă nu <strong>de</strong>mult cuibărea),<br />
Crex crex, Egretta alba. Sunt prezente Milvus migrans, Buteo buteo, Falco tinnunculus, F.subbuteo,<br />
F. vespertinus, Accipiter nisus, A. gentiles, Asio otus, Otus scops, Athene noctua, Strix aluco, Himantopus<br />
himantopus. În timpul migraţiei se întâlnesc multe specii <strong>de</strong> păsări răpitoare.<br />
“Lunca ţigănuşelor” reprezintă o zonă <strong>de</strong> concentraţie în perioada <strong>de</strong> după viituri a unei<br />
diversităţi mari <strong>de</strong> păsări acvatice şi palustre (stârci, pescăruşi, chirighiţe, cormorani, culici,<br />
37
38<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
raţe, cocostârci). Printre acestea sunt prezente speciile rare Egretta alba, Ciconia nigra, Plegadis<br />
falcinellus, Platalea leucorodia.<br />
Sectorul Cioburciu Stânca şi Cioburciu <strong>de</strong> Munte constituie un complex unitar un<strong>de</strong> indicatorii<br />
<strong>de</strong> diversitate şi <strong>de</strong> bogăţie a speciilor sunt înalţi. Sunt prezente Buteo buteo, Milvus migrans, Accipiter<br />
nisus, A. gentiles, Falco subbuteo, F. tinnunculus, Asio otus, Athene noctua, Otus scops, Strix aluco.<br />
Sectorul Olăneşti posedă o diversitate înaltă <strong>de</strong> specii, cuibăreşte Ciconia nigra. Se alimentează<br />
prin canalele <strong>de</strong> la periferia complexului specia rară Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s. Sunt prezente Plegadis<br />
falcinellus, Ciconia nigra, Milvus migrans, Accipiter nisus, Falco tinnunculus, F. vespertinus, Buteo<br />
buteo, Otus scops, Asio otus, Strix aluco, Athene noctua.<br />
Sectorul Aivazia posedă o faună bogată <strong>de</strong> păsări ce cuibăresc şi cele migratoare. Aici se întâlnesc<br />
diferite specii <strong>de</strong> culici, stârci, păsări răpitoare, bufniţe, Plegadis falcinellus, Crex crex, Asio<br />
flammeus, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Ciconia nigra.<br />
Mlaştina Togai în complex cu pădurea, afluenţi şi canale. Sunt prezente Plegadis falcinellus,<br />
Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Egretta alba, Buteo buteo, Asio otus, Otus scops, Athene noctua.<br />
Sectorul Împărăteasca se caracterizează printr-o diversitate înaltă şi prezenţa paserinelor,<br />
sunt prezente Buteo buteo, Milvus migrans, Accipiter gentiles, A. nisus, Falco tinnunculus.<br />
Lacul „Pelicanie” este un bazin acvatic un<strong>de</strong> le place pelicanilor (Pelecanus onocrotalus) să<br />
se odihnească, tot aici se alimentează pescăruşii, chirighiţele, stârcii, printre care <strong>de</strong> obicei se<br />
întîlneşte Egretta alba.<br />
Bazinele acvatice <strong>de</strong> lângă s. Palanca sunt populate <strong>de</strong> diverse specii <strong>de</strong> păsări acvatice şi palustre.<br />
Aici în diferite anotimpuri se întâlnesc astfel <strong>de</strong> specii cum ar fi: Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Egretta<br />
alba, Ciconia nigra, Plegadis falcinellus, Platalea leucorodia, Cygnus olor, Haliaeetus albicilla,<br />
Pandion haliaetus.<br />
Malul stâng<br />
În limitele porţiunii din Transnistria a Zonei <strong>Ramsar</strong> se pot remarca două complexe ornitologice<br />
principale: păduri <strong>de</strong> luncă inundabilă şi cel acvatic-palustru.<br />
Pădurile <strong>de</strong> luncă inundabilă în formă <strong>de</strong> panglică. Comunitatea reproductivă a păsărilor<br />
inclu<strong>de</strong> un număr mai mic în comparaţie cu pădurile <strong>de</strong> luncă inundabilă principale, cei<br />
mai numeroşi şi tipici reprezentanţi în perioada reproductivă se pot consi<strong>de</strong>ra speciile păsărilor<br />
cântătoare: privighetoarea Luscinia luscinia, cinteza Fringilla coelebs, silvia cu cap negru Sylvia<br />
atricapilla, piţigoiul mare Parus major, vrabia <strong>de</strong> câmp Passer montanus, cod-roşul <strong>de</strong> pădure<br />
Phoenicurus phoenicurus, graurul Sturnus vulgaris, pitulicea mică Phylloscopus collybita, muscarul<br />
sur Muscicapa striata, florintele Chloris chloris, silvia <strong>de</strong> câmp Sylvia communis, piţigoiul<br />
albastru Parus caeruleus, sfrânciocul roşietic Lanius collurio, măcăleandrul Erithacus rubecula,<br />
mierla neagră şi cea cântătoare Turdus merula, T. philimelos, grangurul Oriolus oriolus, codobatura<br />
albă Motacilla alba, presura galbenă Emberiza citronella, vîrtecapul Jynx torquilla, sticletele<br />
Carduelis carduelis, pitulicea flueratoare Phylloscopus trochilus.<br />
Sunt tipice şi cioara cenuşie Corvus cornix, coţofana Pica pica, fazanul Phasianus colchicus.<br />
Caracteristice <strong>pentru</strong> acest complex ornitologic sunt şi speciile rare şi cu un număr redus:<br />
gaia neagră Milvus migrans, şorecarul comun Buteo buteo, vânturelul roşu Falco tinnunculus,<br />
şoimul rândunelelor Falco subbuteo, porumbelul gulerat Columba palumbus, ciuful pitic Otus<br />
scops, huhurezul <strong>de</strong> pădure Strix aluco, ciocănitoarea sură Picus canus etc.<br />
În perioada migraţiei şi popasurilor, pădurile <strong>de</strong> luncă inundabilă sunt folosite <strong>pentru</strong> odihnă<br />
şi alimentare atât <strong>de</strong> către păsările ce cuibăresc, cât şi cele ce trec pe aici în tranzit, iată <strong>de</strong> ce în<br />
această perioadă compoziţia <strong>de</strong> specii este cea mai bogată.<br />
Printre păsările ce trec în tranzit pe aici pot fi menţionate: barza neagră Ciconia nigra, viesparul<br />
Pernis apivorus (probabil că cuibăreşte în sectorul „Chiţcani”), sitarul Scolopax rusticola<br />
(uneori iernează aici).
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Complexul ornitologic acvatic-palustru. Distribuirea acestor specii după staţii <strong>de</strong> cuibărire<br />
se <strong>de</strong>osebeşte. Astfel pe malurile riverane cuibăresc: fluierarul <strong>de</strong> munte Actitis hypoleucos, pescăruşul<br />
albastru Alcedo atthis, lăstunul <strong>de</strong> mal Riparia riparia, boicuşul Remiz pendulinus. Raţa<br />
sălbatică mare Anas plathyrhinchos îşi construieşte cuiburile pe sectoarele adiacente pădurilor<br />
<strong>de</strong> luncă şi printre rădăcinile copacilor pe malurile riverane inaccesibile.<br />
Teritoriile palustre tipice şi lacurile cu stufăriş, rogoz şi alte plante hidrofile ale porţiunii<br />
transnistrene ale Zonei <strong>Ramsar</strong> sunt folosite <strong>pentru</strong> construcţia cuiburilor <strong>de</strong> către: Ixobrychus<br />
minutus, Porsana porsana, Raullus aquaticus, Gallinula chloropus, Gallinula chloropus, Acrocephalus<br />
schonobaenus, Acrocephalus scirpaceus, Acrocephalus arundinaceus – dominant în majoritatea<br />
sectoarelor <strong>de</strong> stufăriş, Emberiza schoeniclus etc.<br />
Cuibărirea păsărilor limnofile pe teritoriul analizat se limitează din cauza gradului înalt <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>ranjare din partea omului.<br />
Zonele ume<strong>de</strong> ale porţiunii transnistrene a Zonei <strong>Ramsar</strong> sunt pe larg folosite <strong>de</strong> către multe<br />
specii limnofile <strong>de</strong> păsări în tranzit sau ce iernează pe acest teritoriu. Cu toate aceste, în special<br />
pe albia fluviului sunt prezente: Gavia stellata, G. arctica, Podiceps ruficollis, Podiceps cristatus,<br />
Cignus cignus, Mergus merganser, Mergus albellus, Pandion haliaetus.<br />
Bazinele acvatice <strong>de</strong> diferite tipuri, stufărişurile, luncile inundabile atrag un număr mai mare <strong>de</strong><br />
specii: Phallacrocorax pygmeus, Ph. carbo, Botaurus stellaris, Nycticorax nycticorax, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s,<br />
Egretta alba, Е. garzetta, Ar<strong>de</strong>a cinerea, А. purpurea, Plegadis falcinellus, Platalea leucorodia,<br />
Ciconia ciconia, С. nigra, Anas crecca, А. querquedula, Anas clypeata, Circus aeruginosus, Gallinago<br />
gallinago, Larus canus, L. cachinnans, L. ridibundus, Sterna hirundo, Luscinia svecica etc.<br />
Pădurea <strong>de</strong> la Chiţcani se caracterizează printr-o diversitate foarte înaltă <strong>de</strong> specii şi un număr<br />
mare <strong>de</strong> păsări în perioada reproductivă. Aici nu sunt dominanţi, este înalt indicele <strong>de</strong><br />
uniformitate a distribuirii păsărilor şi este <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> mic in<strong>de</strong>xul <strong>de</strong> concentrare. Bogăţia sumară<br />
constituie 730,7 perechi/km 2 . Subdominante în populaţia clocitoare a pădurii <strong>de</strong> la Chiţcani<br />
sunt 24 <strong>de</strong> specii: Luscinia luscinia, Fringilla coelebs, Sylvia atricapilla, Parus major, Passer<br />
montanus, Phoenicurus phoenicurus, Sturnus vulgaris, Phylloscopus collybita, Muscicapa striata,<br />
Chloris chloris etc. (Tiscenkov, 2005).<br />
Cel mai interesant şi perspectiv sector al zonei <strong>pentru</strong> asigurarea odihnei şi alimentaţiei <strong>pentru</strong><br />
păsările limnofile în tranzitare trebuie consi<strong>de</strong>rat complexul „Diculi”. Remarcăm că porţiunea<br />
transnistreană a Zonei <strong>Ramsar</strong> are o importanţă foarte mare anume <strong>pentru</strong> speciile migratoare,<br />
ce tranzitează şi ce iernează aici.<br />
1.4.3.3. Reptilele şi amfibienii<br />
Bogăţia herpetologică a Nistrului <strong>de</strong> Jos s-a format datorită diversităţii biotopice înalte a teritoriului.<br />
O combinaţie reuşită <strong>de</strong> sectoare forestiere, râpe şi zone ume<strong>de</strong> creează condiţii favorabile<br />
<strong>pentru</strong> popularea multor specii <strong>de</strong> reptile şi amfibieni.<br />
În prezent compoziţia amfibienilor pe sectorul dat al Nistrului numără 9 specii (Triturus<br />
vulgaris, Triturus cristatus, Bombina bombina, Pelobates fuscus, Bufo viridis, Bufo bufo, Hyla arborea,<br />
Rana ridibunda, Rana lessone), inclusiv 2 incluse în Cartea Roşie a Moldovei şi 5 protejate<br />
<strong>de</strong> Convenţia <strong>de</strong> la Berna. Aceste specii sunt <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> larg răspândite pe teritoriu şi formează<br />
populaţii-nucleu.<br />
Lista reptilelor numără 9 specii: Emys orbicularis (Lista Roşie IUCN), Lacerta agilis, Lacerta<br />
viridis, Natrix natrix, Natrix tessellatа, precum şi patru specii incluse în Cartea Roşie a Moldovei<br />
şi strict protejate în Europa Elaphe longissima. Elaphe quatuorlineata, Coluber caspius, Coronella<br />
austriaca.<br />
39
40<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Malul drept<br />
Speciile rare <strong>de</strong> şerpi populează versanţii teraselor malului drept al Nistrului. Populaţia unuia<br />
dintre cei mai rari reprezentanţi ai faunei şerpilor în ţară şi în Europa, şarpele-cu-patru-dungi<br />
Elaphe quatuorlineata, în raionul sectoarelor <strong>de</strong> stepă <strong>de</strong> lângă s Răscăeţi şi complexul Cioburciu<br />
<strong>de</strong> Munte este <strong>de</strong> bază în Moldova.<br />
Pe sectoarele palustre Aivazia, Mlaştina Togai, Palanca etc. populează populaţii viabile ale<br />
Emys orbicularis. Acestea sunt locurile principale <strong>de</strong> înmulţire a amfibienilor Triturus cristatus,<br />
Bombina bombina, Hyla arborea, Pelobates fuscus, incluse în listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna.<br />
Malul drept<br />
Herpetofauna Zonei <strong>Ramsar</strong> este formată aici prepon<strong>de</strong>rent <strong>de</strong> complexul <strong>de</strong> amfibieni – aici<br />
vieţuiesc tritonul cu creastă şi cel comun Triturus cristatus şi T. Vulgaris şi 7 amfibieni anuri,<br />
precum şi 4 specii <strong>de</strong> reptile.<br />
Cele mai numeroase sunt Rana ridibunda, R. esculenta, Hyla arborea, Bufo viridis, Lacerta<br />
agilis şi Natrix natrix. Aceste specii <strong>de</strong> amfibieni şi reptile în complexul Chiţcani se concentrează<br />
prepon<strong>de</strong>rent lângă bazinele acvatice şi în jurul acestora. Similară este compoziţia lor şi în<br />
regiunea lacului Laptura.<br />
În complexul Diculi herpetofauna este puţin studiată, acum sunt i<strong>de</strong>ntificate 11 specii <strong>de</strong><br />
amfibieni şi reptile. Baza o constituie aceleaşi specii numeroase, la ele adăugându-se Bufо bufo,<br />
iar din cele rare protejate - Pelobates fuscus şi Emys orbicularis. Aceeaşi compoziţie <strong>de</strong> specii este<br />
prezentă şi pe Nistrul Vechi şi pe insula Turunciuc, un<strong>de</strong> herpetofauna este relativ uniformă pe<br />
întreg teritoriul.<br />
1.4.3.4. Peştii<br />
În fauna peştilor Nistrului <strong>de</strong> Jos sunt evi<strong>de</strong>nţiate până la 83 <strong>de</strong> specii (Lobcenko, Trombiţki,<br />
Turcan, şi alţii, 2001), în prezent se înregistrează <strong>de</strong> obicei 57 specii.<br />
Lista speciilor <strong>de</strong> peşti care nu sunt înregistrate în prezent în bazinul Nistrului numără 9 specii:<br />
Anguilla anguilla (L.), Acipenser nudiventris (Lov.), Rutilus frisii (Nord.), Salmo trutta lebrax<br />
(Pall.), Mylopharyngodon piceus (Rich.), Petroleuciscus boristhenicus Kessler, - Chalcalburnus<br />
chalcoi<strong>de</strong>s mento (Agassiz, 1832), Ballerus ballerus (L.), Pelecus cultratus (L.) - în trecut o specie<br />
industrială obişnuită.<br />
Toate speciile i<strong>de</strong>ntificate populează Nistrul. În alte bazine acvatice <strong>de</strong> obicei vieţuiesc mai<br />
puţine specii. Cele mai răspândite specii în Nistru: Alosa kessleri pontica, Silurus glanis, Rutilus<br />
rutilus heckeli, Leuciscus cephalus, Pelecus cultratus, Aspius aspius, Chondrostoma nasus, Cyprinus<br />
carpio, Abramis sapa, A. brama, A. bjoerkna, Stizostedion lucioperca, Carassius auratus gibelio.<br />
Ultimele 4 specii, în primul rând Carassius auratus gibelio, predomină în albia veche, canale<br />
şi lacuri, împreună cu R.rutilus rutilus, Perca fluviatilis и Alburnus alburnus.<br />
1.4.3.5. Insectele<br />
Malul drept<br />
O cercetare <strong>de</strong>taliată a faunei insectelor nu a avut loc, au fost cercetate doar unele grupuri reprezentative.<br />
În calitate <strong>de</strong> un grup principal <strong>pentru</strong> complexul <strong>de</strong> zone ume<strong>de</strong> a fost selectat ordinul<br />
Ordonata. În calitate <strong>de</strong> al doilea grup a fost folosită superfamilia Apoi<strong>de</strong>a, care permite<br />
analizarea situaţiei florei şi faunei insectelor şi a habitatelor naturale şi seminaturale <strong>de</strong>ficitare; pe<br />
lângă aceasta este un taxon <strong>de</strong> resurse care trebuie să pose<strong>de</strong> un statut <strong>de</strong>osebit în monitorizarea
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
biodiversităţii. În calitate <strong>de</strong> al treilea grup au fost aleşi fluturii Rhopaloсera, ce au o importanţă<br />
estetică consi<strong>de</strong>rabilă; ju<strong>de</strong>când după unele date (V. Emeţ, N. Emeţ, 1995), asupra bogăţiei locale<br />
a lor <strong>de</strong> specii influenţează şi presiunea recreaţională. Al patrulea grup ţintă dar consolidat au<br />
fost insectele rare.<br />
Libelulele numără 35 <strong>de</strong> specii (mai mult <strong>de</strong> 60% din cele aşteptate în Moldova), ceea ce reprezintă<br />
o concentraţie remarcabilă a bogăţiei <strong>de</strong> specii. În unele arii-nucleu ale acestei zone la<br />
fel au fost i<strong>de</strong>ntificate mai multe specii: complexul Lunca Talmaza – 23 (aici a fost fixat Coenagrion<br />
mercuriale Selys), rezervaţia naturală „Mlaştina Togai” – 19, rezervaţia peisajeră „Grădina<br />
Turcească” (sectorul un<strong>de</strong> Albia veche a Nistrului încă nu s-a uscat) – 17, meandrul mlăştinos în<br />
apropiere <strong>de</strong> s. Purcari – 11 specii (Andreev, 1998, Andreev, Derjanschi, 2004).<br />
În lista Apoi<strong>de</strong>a , în pofida unui volum nu prea mare <strong>de</strong> studii, au fost incluse 86 <strong>de</strong> specii şi<br />
s-a remarcat o anumită uniformitate a distribuirii numărului speciilor în familii. Această distribuire<br />
radical se <strong>de</strong>osebeşte atât <strong>de</strong> distribuirea în fauna Europei <strong>de</strong> Est (cca. 1000 <strong>de</strong> specii),<br />
cât şi <strong>de</strong> distribuirea şi mai neuniformă în fauna Moldovei, un<strong>de</strong> reprezentanţii familiilor mari<br />
Megachilidae şi Anthophoridae ce preferă comunităţile la etapele avansate <strong>de</strong> succesiune a biocenozei,<br />
sunt prezentate <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> rău. O <strong>de</strong>osebire consi<strong>de</strong>rabilă a listei locale – <strong>de</strong>viaţia spre<br />
o uniformizare a taxonilor mari, <strong>de</strong>monstrează că lista este <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> incompletă şi respectiv că<br />
bogăţia faunei locale este mult mai bogată. Cel mai mare interes în raport cu bogăţia <strong>de</strong> specii îl<br />
prezintă complexul Cioburciu-Răscăeţi.<br />
Cea mai mare bogăţie a reprezentanţilor Rhopalocera a fost remarcată în complexul Lunca<br />
Talmaza şi complexul Cioburciu-Răscăeţi, ce inclu<strong>de</strong> sectoare <strong>de</strong> stepă şi gârneţe. Ambele sectoare<br />
au acelaşi număr <strong>de</strong> specii, totuşi Cioburciu-Răscăeţi chiar dacă are o suprafaţă mult mai<br />
redusă, totuşi posedă mai multe specii netriviale (<strong>pentru</strong> majoritatea landşafturilor Moldovei).<br />
În 2010 au fost efectuate studii ale stării ecosistemelor silvice, din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al existenţei<br />
focarelor periculoase <strong>de</strong> dăunători, inclusiv în cadrul complexelor naturale. Pe teritoriul studiat<br />
nu au fost i<strong>de</strong>ntificate focare <strong>de</strong> înmulţire în masă a dăunătorilor pădurii, <strong>de</strong>şi au fost înregistrate<br />
specii <strong>de</strong> insecte (Tibicina haemato<strong>de</strong>s, Melolontha melolontha, Chrysomela populi, Chrysomela<br />
tremulae, Parthenolecanium comi, Parectopa robiniella, Galerucella luteola, Rhynchaenus alni),<br />
capabile în anumite circumstanţe să afecteze consi<strong>de</strong>rabil speciile silvice.<br />
Astfel în complexul Copanca-Leuntea la început <strong>de</strong> iunie cca. 5-10% din frunzele <strong>de</strong> stejar<br />
pedunculat au fost afectate <strong>de</strong> Tortrix viridana. Popularea copacilor nu a avut caracter <strong>de</strong> focar,<br />
dăunătorul a fost răspândit dispersat şi în principal pe stejarii din liziere. Dacă în anii prece<strong>de</strong>nţi<br />
în complexul Grădina Turcească au fost observate focare <strong>de</strong> fluturele alb american (Hyphantria<br />
cunea), în 2010 aceştia nu au fost <strong>de</strong>pistaţi. Mai mult ca atât, nu a fost înregistrat niciun focar<br />
al acestui dăunător şi în alte puncte ale teritoriului studiat al Nistrului <strong>de</strong> Jos. Este interesant că<br />
în complexul Cioburciu-Răscăeţi, chiar şi în cele mai critice şi nefavorabile <strong>pentru</strong> vegetaţie ani,<br />
nu au fost înregistrate focare ale insectelor dăunătoare <strong>de</strong> pădure, <strong>de</strong>şi a fost înregistrată Tortrix<br />
viridana şi Melolontha melolontha.<br />
Sectorul Împărăteasa este amplasat într-o regiune <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> uscată şi s-au format condiţii<br />
abiotice favorabile <strong>pentru</strong> unele specii <strong>de</strong> insecte-vătămători. Astfel în anii prece<strong>de</strong>nţi copacii <strong>de</strong><br />
frasin au fost afectaţi consi<strong>de</strong>rabil <strong>de</strong> Otiorhynchus fraxini. Dar în 2010 populaţia Otiorhynchus<br />
fraxini s-a aflat în <strong>de</strong>presie, <strong>de</strong> aceea nu au fost i<strong>de</strong>ntificate focare.<br />
Malul stâng<br />
Un studiu complet al faunei insectelor pe teritoriul <strong>de</strong> pe malul stâng al Nistrului nu a fost<br />
efectuat, au fost studiate insectele din diferite ordine.<br />
Cele mai multe specii rare se întâlnesc în complexul Chiţcani (este porţiunea pădurii <strong>de</strong> luncă<br />
inundabilă Chiţcani <strong>de</strong> la sectorul Chiţcani-Botna până la vila Chiţcani, un<strong>de</strong> în diferite perioa<strong>de</strong><br />
41
42<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
<strong>de</strong> timp au fost înregistrate 31 <strong>de</strong> specii din lista operaţională a Reţelei Ecologice a Moldovei).<br />
O diversitate mare a condiţiilor <strong>de</strong> vegetaţie şi biotopurilor au contribuit la conservarea reprezentanţilor<br />
a 25 <strong>de</strong> specii rare (Calosoma sycophanta L., Elater ferrugineus L., Papilio machaon<br />
L., Parnassius mnemosyne L., Zerynthia polyxena Den. et Sch., Aromia moschata L., Protaetia<br />
aeruginosa Drury, Cucujus cinnabarinus Scop., Lepti<strong>de</strong>a morsei Fenton, Pontia chloridice Hb.,<br />
Apatura metis Freyer, Argynnis pandora Den.et Schiff., Nymphalis xanthomelas Esp., Satyrium<br />
spini Schiff., Satyrium w-album Knoch., Xylocopa violacea L., Scolia hirta Schrnk). Chiar dacă<br />
presiunea antropogenă este înaltă, în unii ani aici <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> <strong>de</strong>s se întâlnesc Oryctes nasicornis L.,<br />
Lucanus cervus L., Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L.<br />
Pe cea mai mare parte a regiunii dintre Nistru şi Turunciuc entomofauna este foarte sărăcită<br />
în urma gradului <strong>de</strong> valorificare agricolă şi a presiunii antropogene. În afara <strong>de</strong> speciile obişnuite<br />
<strong>de</strong> insecte, caracteristice <strong>pentru</strong> landşafturile antropogenizate, în diferite biotopuri se întâlnesc<br />
Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L., Zerynthia polyxena Den. et Sch., Anax imperator Leach., Dorcadion<br />
equestre Laxm., Lepti<strong>de</strong>a morsei Fenton, Pontia chloridice Hb., Xylocopa violacea L, toate cu un<br />
număr <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> mic şi se întâlnesc rar.<br />
Diculi reprezintă o localitate caracteristică <strong>pentru</strong> lunca Nistrului înmlăştinită şi cu acces<br />
limitat, cu stufărişuri ce înconjoară lacul Diculi. Este slab studiată, dar şi la etapa dată se poate<br />
vorbi <strong>de</strong>spre valoarea acesteia şi <strong>de</strong>spre necesitatea protejării ei. Aici au fost i<strong>de</strong>ntificate un şir <strong>de</strong><br />
libelule, printre care unele rare Aeschna grandis L., Calopteryx splen<strong>de</strong>ns Harris, Anax imperator<br />
Leach, fluturi – Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L., Lepti<strong>de</strong>a morsei Fenton, Pontia chloridice Hb., precum şi<br />
Aegosoma scabricornis Scop.<br />
Albia veche a Nistrului. Aici au fost <strong>de</strong>scoperite 9 specii <strong>de</strong> insecte incluse în lista operaţională,<br />
printre care sunt şi rare. Pe malul albiei vechi <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> <strong>de</strong>s pot fi întâlnite un şir <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> libelule:<br />
Anax imperator Leach., Aeschna grandis L., Calopteryx splen<strong>de</strong>ns Harris. Totodată, din biotopurile<br />
vecine către malurile albiei vechi pătrund Iphicli<strong>de</strong>s podalirius (L.), Xylocopa valga Gerst.<br />
Lacul Laptura nu se <strong>de</strong>osebeşte printr-o diversitate înaltă <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> insecte în legătură cu<br />
un şir <strong>de</strong> cauze, principala dintre care este folosirea lacului în calitate <strong>de</strong> bazin <strong>pentru</strong> creşterea<br />
peştilor. În biotopurile riverane au fost remarcate numai specii obişnuite <strong>de</strong> libelule.<br />
1.4.3.6. Alte nevertebrate importante<br />
Hidrobionţii. Diversitatea bazinelor acvatice ale Nistrului <strong>de</strong> Jos <strong>de</strong>termină o bogăţie a componenţei<br />
<strong>de</strong> specii <strong>de</strong> macronevertebrate acvatice, în fauna hidrobionţilor au fost i<strong>de</strong>ntificate<br />
119 <strong>de</strong> specii. Cele mai reprezentative sunt moluştele (Mollusca, 36 <strong>de</strong> specii), larve şi imago ale<br />
gândacilor <strong>de</strong> apă (Coleoptera, 34 specii ), larvele <strong>de</strong> libelule (Odonata, 17 specii), ploşniţe <strong>de</strong> apă<br />
(Hemiptera, 8 specii), Ephemeroptera, (8 specii) şi Trichoptera, (4 specii), lipitori (Hirudinea, 7<br />
specii). Au fost i<strong>de</strong>ntificaţi şi reprezentanţi ai crustaceelor (Crustacea, 4 specii) şi unele alte grupe<br />
<strong>de</strong> macronevertebrate acvatice. Cu rari excepţii (lipitoarea medicinală Hirudo medicinalis),<br />
numărul majorităţii speciilor este <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> mare. O <strong>de</strong>osebită atenţie trebuie acordată la astfel<br />
<strong>de</strong> specii cum ar fi Hirudo medicinalis şi Coenagrion armatum, răspândirea şi numărul cărora<br />
este <strong>de</strong>sul <strong>de</strong> limitat.<br />
Cele mai bogate în ceea ce ţine diversitatea biologică (taxonomică) sunt următoarele ecosisteme<br />
acvatice în ordine <strong>de</strong>screscătoare: bălţile pe locul bazinelor acvatice ale întreprin<strong>de</strong>rii<br />
piscicole <strong>de</strong> lângă s. Palanca împreună cu canalul situat <strong>de</strong>-a lungul trasei O<strong>de</strong>sa-Ismail (64 <strong>de</strong><br />
specii), bazinele acvatice din Lunca Talmaza (44 <strong>de</strong> specii), albia veche a Nistrului lângă s. Copanca<br />
şi Cremenciug (38 <strong>de</strong> specii), mlaştina Togai (27 <strong>de</strong> specii), bazinele acvatice temporare<br />
după revărsarea Nistrului lângă s. Palanca (21 <strong>de</strong> specii), canalele fostelor sisteme <strong>de</strong> irigaţie <strong>de</strong><br />
lângă s. Palanca (15 specii) şi canalul colector al sistemului <strong>de</strong> drenaj în lunca Aivazia (15 specii).
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Cea mai interesantă şi bogată din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re taxonomic (53 <strong>de</strong> specii) faună a hidrobionţilor<br />
este prezentă în bălţile fostei întreprin<strong>de</strong>ri piscicole din apropiere <strong>de</strong> s. Palanca împreună cu<br />
bazinele un<strong>de</strong> s-au <strong>de</strong>zvoltat puternic Myriophyllum, Ceratophyllum şi Hydrocharis. Sunt prezente<br />
pe larg 6 ordine <strong>de</strong> insecte, dintre care cele mai bogate din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re taxonomic Coleoptera<br />
– 11 specii, Odonata – 10 specii (inclusiv au fost <strong>de</strong>pistate larve <strong>de</strong> Aeshna viridis, inclus în listele<br />
Convenţiei <strong>de</strong> la Berna), Hemiptera – 6 şi Ephemeroptera – 2 specii. O diversitate biologică exclusivă<br />
o posedă Gastropoda – 13 specii, precum şi Hirudinea – 5 specii. Se poate presupune că fauna<br />
hidrobionţilor aici este şi mai bogată, <strong>de</strong>oarece aceste bazine acvatice practic nu sunt studiate, sunt<br />
supuse unei presiuni antropogene slabe şi se află practic într-un regim <strong>de</strong> rezervaţie.<br />
Pe locul doi după diversitate este hidrofauna luncii Talmaza. Aici sunt incluse: lacul Adana,<br />
canalul <strong>de</strong>-a lungul digului <strong>de</strong> stat anti-viitură şi albia veche Doi Fraţi, într-o măsură mai mare sau<br />
mai mică legată <strong>de</strong> Nistru. Toate trei ecosisteme se <strong>de</strong>osebesc consi<strong>de</strong>rabil una <strong>de</strong> alta, ceea ce a şi<br />
condiţionat bogăţia hidrofaunei. Aici sunt multe moluşte (13 specii), libelule (5), Ephemeroptera<br />
(5) şi lipitori (5 specii, inclusiv Hirudo medicinalis). Din cauza că aceste bazine acvatice sunt studiate<br />
puţin, se poate presupune că diversitatea <strong>de</strong> specii a hidrobionţilor este cu mult mai mare.<br />
Este <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> bogată şi hidrofauna albiei vechi a Nistrului lângă s. Copanca (regiunea Grădinii<br />
Turceşti) şi s. Cremenciug. Condiţiile <strong>de</strong> creştere a hidrobionţilor în acest bazin sunt în mare<br />
parte similare cu bălţile <strong>de</strong> lângă s. Palanca. Vegetaţia acvatică bogată, nivelul satisfăcător <strong>de</strong> încălzire<br />
şi iluminare a apei creează condiţii favorabile <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>zvoltarea numeroaselor grupuri<br />
<strong>de</strong> macronevertebrate acvatice. Cele mai numeroase sunt ordinele Coleoptera (9), Hemiptera (7<br />
specii), Odonata (6), Ephemeroptera (3), precum şi moluştele (8 specii) şi lipitoarele (3 specii).<br />
Pe mlaştina Togai bogăţia <strong>de</strong> vegetaţie acvatică creează condiţii favorabile. Deocamdată au<br />
fost i<strong>de</strong>ntificate 27 <strong>de</strong> specii, dintre care domină moluştele gastropo<strong>de</strong> (9 specii) şi ploşniţele <strong>de</strong><br />
apă (5 specii). Starea ecosistemului presupune o diversitate cu mult mai înaltă <strong>de</strong> hidrobionţi.<br />
Bazinele acvatice temporare ce sunt prezente nu mai mult <strong>de</strong> 2-3 luni, în apropiere <strong>de</strong> s.<br />
Palanca, se formează după retragerea apelor <strong>de</strong> viitură a Nistrului şi sunt situate pe o întin<strong>de</strong>re<br />
mare <strong>de</strong>-a lungul malului drept al fluviului. Speciile hidrobionţilor prezente sunt variate – 21<br />
specii. Sunt în special variate larvele gândacilor ce domină în raport cantitativ (9 specii) şi moluştele<br />
(7 specii).<br />
Hidrofauna canalelor fostelor sisteme <strong>de</strong> irigare <strong>de</strong> lângă s. Palanca (15 specii) şi a sistemelor <strong>de</strong><br />
canale din Aivazia (15 specii), este prezentată <strong>de</strong> specii obişnuite, numărul cărora este <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> mare.<br />
Căpuşele. S-au înregistrat 16 specii <strong>de</strong> căpuşe ixo<strong>de</strong>s din 22 specii i<strong>de</strong>ntificate pe teritoriul<br />
Moldovei<br />
1.4.4. Speciile rare <strong>de</strong> animale<br />
1.4.4.1. Mamifere<br />
În zonă sunt prezente 6 specii din Lista Roşie Internaţională a Uniunii Internaţionale <strong>pentru</strong><br />
Protecţia Naturii (IUCN) şi 6 specii din Cartea Roşie a Europei. În conformitate cu Convenţia<br />
<strong>de</strong> la Berna privind conservarea vieţii sălbatice si a habitatelor naturale din Europa, 27 <strong>de</strong> specii<br />
necesită a fi protejate, dintre ele 5 specii – necesită măsuri <strong>de</strong> protecţie a habitatelor specifice. 14<br />
specii sunt incluse în listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn <strong>de</strong>spre protecţia speciilor migratoare (Chiroptera).<br />
Sunt prezente 15 specii incluse în Cartea Roşie a Moldovei.<br />
Malul drept<br />
Lista Roşie Internaţională (IUCN-2010): Mustela lutreola (EN), Myotis bechsteinii, M. dasycneme,<br />
Nyctalus lasiopterus, Lutra lutra, Nyctalus laseopterus (toate – NT). Speciile strict protejate<br />
43
44<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
în Europa, incluse în Cartea Roşie a Moldovei şi Ucrainei concomitent: Felis silvestris, Mustela<br />
erminea, Rhinolophus hipposi<strong>de</strong>ros, Myotis daubentonii, Nyctalus leisleri, Nyctalus noctula,<br />
Pipistrellus nathusii, Vespertilio murinus, Eptesicus serotinus. Speciile incluse în Cartea Roşie a<br />
Ucrainei şi Transnistriei: Meles meles.<br />
Malul stâng<br />
Lista Roşie Internaţională (IUCN-2010): Myotis dasycneme Lutra lutra (NT), Speciile strict<br />
protejate în Europa, incluse în Cartea Roşie a Transnistriei şi Ucrainei concomitent: Felis silvestris,<br />
Rhinolophus hipposi<strong>de</strong>ros. Speciile incluse în Cartea Roşie a Transnistriei: Meles meles. În<br />
total au fost înregistrate 17 specii din listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna, 11 dintre ele sunt incluse în<br />
listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn.<br />
1.4.4.2. Păsări<br />
Printre păsările ce folosesc teritoriul zonei <strong>Ramsar</strong>, 28 <strong>de</strong> specii sunt atribuite categoriilor<br />
celor periclitate (în conformitate cu legislaţia), 57 sunt incluse în lista operaţională a reţelei ecologice,<br />
139 sunt incluse în lista speciilor protejate ale Convenţiei <strong>de</strong> la Berna, iar 75 sunt incluse<br />
în listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn.<br />
Malul drept<br />
Pe teritoriu vieţuiesc în diferite perioa<strong>de</strong> ale anului 31 <strong>de</strong> specii incluse în Cartea Roşie a<br />
Moldovei. Dintre acestea 7 cuibăresc, 8 sunt vizitatori, 14 sunt migratori, 2 specii au un statut<br />
neclar <strong>de</strong> populare. Speciile incluse în Lista Roşie Internaţională (IUCN 2010): ce cuibăresc<br />
- Coracias garrulus, Crex crex, Falco vespertinus Phalacrocorax pygmaeus (toate – NT); migratoare<br />
- Aquila clanga, Rufibrenta ruficollis, Falco cherrug, uneori –Anser erythropus (toate<br />
– VU), Aythya nyroca, Circus macrourus, Gallinago media (toate – NT); vizitatori permanenţi<br />
- Phalacrocorax pygmaeus (NT). Speciile strict protejate în Europa, prepon<strong>de</strong>rent incluse în<br />
Cartea Roşie a Moldovei şi a Ucrainei concomitent: ce cuibăresc – Ciconia nigra, Crex crex,<br />
Egretta alba (ultima este inclusă doar în Cartea Roşie a Moldovei), Hieraaetus pennatus (toate<br />
– CR); Ar<strong>de</strong>a purpurea, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Falco peregrinus (toate – EN), F. cherrug (VU);<br />
migratoare - Circus macrourus, C. cyaneus, Haliaeetus albicilla (toate – CR), Grus grus (EN),<br />
Aquila pomarina, Circaeus gallicus, Pandion haliaetus (toate – VU); vizitatori permanenţi<br />
- Plegadis falcinellus, Platalea leucorodia (ambele – EN, obişnuiţi), Haemantopus ostralegus<br />
(VU, foarte rar) etc.<br />
Malul stâng<br />
Pe teritoriul transnistrean al Zonei <strong>Ramsar</strong> s-au înregistrat mai multe specii rare. Lista Roşie<br />
Internaţională (IUCN-2010): Crex crex, Phallacrocorax pygmeus, Rufibrenta ruficollis, Aythya<br />
nyroca, Falco vespertinus, Coracias garrulous, Numenius arquata, Limosa limosa. Speciile strict<br />
protejate în Europa, în mare parte incluse în Cărţile Roşii ale Moldovei, Transnistria şi Ucraina:<br />
Gavia stellata, Podiceps ruficollis, Botaurus stellaris, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Egretta alba, Ar<strong>de</strong>a<br />
purpurea, Platalea leucorodia, Plegadis falcinellus, Ciconia nigra, Cygnus olor, C. cygnus, Bucephala<br />
clangula, Mergus merganser, Pandion haliaetus, Pernis apivorus, Milvus migrans, Circus<br />
cyaneus, C. aeruginosus, Accipiter gentiles, Haliaeetus albicilla, Falco subbuteo, Himantopus himantopus,<br />
Asio otus, A. flammeus, Otus scops, Strix aluco, Alcedo atthis, Panurus biarmicus, Aegithalos<br />
caudatus.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
1.4.4.3. Amfibieni şi reptile<br />
Malul drept<br />
Lista Roşie Internaţională (IUCN 2010): Emys orbicularis (NT). Speciile <strong>de</strong> importanţă europeană,<br />
incluse în Cărţile Roşii ale Moldovei şi Ucrainei concomitent: Coronеlla austriaca,<br />
Elaphe longissima, Coluber quatuorlineata, C. caspius– toate EN. Toate aceste specii, precum şi<br />
Lacerta viridis, L. agilis, Natrix tessellata, Triturus cristatus, Bombina bombina, B. variegate, Pelobates<br />
fuscus şi Bufо viridis trebuie protejate şi în conformitate cu Convenţia <strong>de</strong> la Berna.<br />
Malul stâng<br />
Lista Roşie Internaţională (IUCN 2010): Emys orbicularis (NT). Speciile Convenţiei <strong>de</strong> la<br />
Berna: Lacerta viridis, L. agilis, Triturus cristatus, Bombina bombina, Pelobates fuscus şi Bufо<br />
viridis. Speciile incluse în Cartea Roşie a Transnistriei Bufо bufo.<br />
1.4.4.4. Peştii<br />
Lista Roşie Internaţională (IUCN 2010): specie se<strong>de</strong>ntară Umbra krameri (VU); specii catadrome<br />
Acipenser gul<strong>de</strong>nstadti colchicus, A. stellatus, Huso huso, Hucho hucho (toate – EN), precum şi<br />
anadrome Zingel streber şi Zingel zingel (VU), inclus în Cartea Roşie a Ucrainei Eudontomyzon mariae<br />
(CR). Speciile incluse în Cartea Roşie a Moldovei şi Ucrainei concomitent Rutilus frisii (CR)<br />
şi Leuciscus borysthenicus (VU). Inclu<strong>de</strong>rea unor sectoare ale Nistrului în <strong>zona</strong> <strong>de</strong> protecţie strictă<br />
adăugător la rezervaţia pe Turucniuc ar contribui la conservarea acestor peşti în bazinul Nistrului.<br />
1.4.4.5. Insecte<br />
Pe teritoriul zonei <strong>Ramsar</strong> au fost i<strong>de</strong>ntificate 53 specii rare <strong>de</strong> insecte incluse în lista operaţională<br />
actualizată a reţelei ecologice, plus la acestea 5 specii incluse în Cartea Roşie a Transnistriei.<br />
Numărul speciilor <strong>de</strong> insecte incluse în Cartea Roşie a Moldovei (în conformitate cu<br />
legislaţia) este <strong>de</strong> 16, cele incluse în listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna – 9, protejate în UE – 11, iar 5<br />
au un statut <strong>de</strong> specie vulnerabilă la nivel global (lista Roşie IUCN).<br />
Malul drept<br />
Au fost i<strong>de</strong>ntificate 36 <strong>de</strong> specii rare incluse în Lista Operaţională. Lista Roşie Internaţională<br />
(IUCN 2010): Ceonagrion mercuriale Сharp., Saga pedo Pall., Onconotus servillei (F.-v.-W.),<br />
Osmo<strong>de</strong>rma eremita Scop., Morimus finereus (Mulsant) (toate VU) şi Formica rufa L. (NT). Speciile<br />
incluse în Cartea Roşie a Moldovei şi Ucrainei concomitent: Lucanus cervus L., Scolia maculata<br />
Drury, Bombus argillaceus Scop., Xylocopa valga Gerst., Zerynthia polyxena (toate EN),<br />
Liometopum microcephalum Pz. (CR), Papilio machaon L. (CR), Callimorpha quadripunctaria<br />
(VU), Iphlici<strong>de</strong>s podalirius (VU). Pe lângă acestea, <strong>zona</strong> menţine speciile periclitate, care sunt<br />
incluse în Cartea Roşie a Ucrainei, dar nu sunt incluse în Cartea Roşie a Moldovei (sunt incluse<br />
în lista operaţională formată în cadrul elaborării Concepţiei reţelei ecologice): Anax imperator<br />
Leach, Aromia moschata L., Anoplius samariensis Pall.,, Scolia hirta Schranck, Bombus ru<strong>de</strong>ratus<br />
F., Xylocopa violacea L. Speciile incluse doar în Cartea Roşie a Moldovei: Mantis religiosa L.,<br />
Oryctes nasicornis L., Saturnia pyri Denis et Schiff. (EN).<br />
Malul stâng<br />
Lista Roşie Internaţională (IUCN 2010): Morimus finereus (Mulsant) (VU) şi Formica rufa<br />
L. (NT). Speciile Convenţiei <strong>de</strong> la Berna şi (sau) Cartea Roşie a Europei: Cucujus cinnabarinus,<br />
45
46<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Apatura metis, Nymphalis xanthomelas. Speciile incluse în Cartea Roşie a Moldovei şi Transnistriei,<br />
parţial şi a Ucrainei: Mantis religiosa (L.), Calosoma sycophanta L., Elater ferrugineus<br />
(L.), Oryctes nasicornis (L.), Lucanus cervus (L.), Xylocopa valga Gerst., Scolia maculata (Drury),<br />
Liometopum microcephalum (Pz.), Iphicli<strong>de</strong>s podalirius (L.), Papilio machaon (L.), Parnassius<br />
mnemosyne (L.), Zerynthia polyxena (Den. et Sch.). Speciile incluse în Lista Operaţională a Reţelei<br />
Ecologice şi (sau) Cartea Roşie a Transnistriei: Anax imperator, Protaetia aeruginosa, Purpuricenus<br />
kaehleri, , Scolia hirta (СRT), Xylocopa violacea, Dorcadion equestre, Aromia moschata,<br />
Pontia chloridice, Satyrium pruni, S. spini, S. w-album, Thecla betulae etc.<br />
1.4.4.6. Nevertebrate acvatice<br />
Lista Roşie Internaţională (IUCN 2010): Hirudo medicinalis (NT). Speciile din Cartea Roşie<br />
a Moldovei: Paramysis baeri bispinosa Martynov, Hypanis laeviuscula fragilis (Milach.), H.<br />
pontica (Eichwald).<br />
1.4.5. Caracteristica pădurilor<br />
1.4.5.1. Caracteristica pădurilor <strong>de</strong> pe malul drept al Nistrului<br />
Pe porţiunea <strong>de</strong> sud-est a Moldovei un<strong>de</strong> este amplasată Zona <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos”, gradul<br />
<strong>de</strong> împădurire a teritoriul este <strong>de</strong> cca. 7 %. Suprafaţa totală a terenurilor din fondul forestier pe<br />
malul drept al Nistrului ocupă 9317 ha, dintre acestea 7113,1 ha sunt terenuri ale fondului silvic<br />
(8001 ha), aflate în gospodărirea ocoalelor silvice Talmaza, Olăneşti şi Căuşeni ale întreprin<strong>de</strong>rii<br />
silvice Tighina (Anexa 4.1, Tabel 1).<br />
Fondul silvic, amplasat în gestiunea autorităţilor locale cuprin<strong>de</strong> 1281 ha. Cele mai mari suprafeţe<br />
<strong>de</strong> păduri se atribuie comunelor Talmaza (394 ha), Popeasca (385 ha) şi Cioburciu (143<br />
ha), în alte comune ele cuprind <strong>de</strong> la 20 la 86 ha.<br />
Suprafaţa fondului acvatic, o parte fiind sub ecosistemele forestiere <strong>de</strong>-a lungul Nistrului (şi<br />
cursurile acvatice mici), constituie 2453 ha.<br />
În anii 2002-2009 au fost plantate cca. 260 ha <strong>de</strong> pădure, prepon<strong>de</strong>rent pe terenurile <strong>de</strong>gradate,<br />
aflate în gestiunea autorităţilor locale (cca. 241 ha). Unele dintre plantaţii nu s-au prins. Se<br />
poate consi<strong>de</strong>ra că în prezent suprafaţa fondului forestier şi a altor terenuri sub pădure constituie<br />
mai mult <strong>de</strong> 10000 ha.<br />
În zonă sunt prezente: (a) păduri naturale ce au suportat o intervenţie consi<strong>de</strong>rabilă şi după<br />
aceasta din nou care s-au <strong>de</strong>zvoltat aproape fără ea <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> mult; (b) păduri antropogene ce au<br />
suportat un impact al activităţii gospodăreşti şi <strong>de</strong> alt tip pe parcursul unei generaţii; (c) păduri<br />
artificiale conform tipului celor naturale; (d-1) plantaţii <strong>de</strong> specii introduse (predomină) şi (d-2)<br />
plantaţii <strong>de</strong> specii autohtone. La pădurile naturale trebuie atribuite, în primul rând, dumbrăvile<br />
din stejar pedunculat şi pufos, precum şi pădurile <strong>de</strong> luncă inundabilă din plop alb şi salcie.<br />
Teritoriile silvice ce şi-au păstrat cele mai vechi arboreturi, baza cărora constituie copacii seculari<br />
sau copacii seculari sunt prezenţi în componenţa acestora, constituie doar 276,6 ha (4,3%<br />
din suprafaţa acoperită <strong>de</strong> păduri). Totuşi teritoriile silvice ce şi-au păstrat comunităţi mature<br />
<strong>de</strong> 70-90 <strong>de</strong> ani constituie 1004,3 ha (15,7% din suprafaţa acoperită cu păduri) (Tabel 1) ceea ce<br />
relativ nu este puţin.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Tabel 1<br />
Distribuirea pădurilor zonei după speciile predominante şi categoriile <strong>de</strong> vârstă<br />
Specia predominantă<br />
140<br />
110 140<br />
Total<br />
%<br />
Plop 47,6 105,7 173,3 148,5 59,9 90,2 77 702,2 11,0<br />
Frasin 13,3 13,3 32,5 168,3 542 370,2 78,8 1218,4 19,0<br />
Salcie 28 9 47,2 43,2 62,1 189,5 3,0<br />
Stejar pedunculat<br />
12,6 100,6 39,8 226,1 218,6 279,3 59,2 12 4,4 952,6 14,9<br />
Stejar pufos 27,4 140,3 155,6 30,8 2 356,1 5,6<br />
Glădiţă 3,6 2,6 29 63,5 115 19,7 3,9 237,3 3,7<br />
Salcâm 201,1 1069,3 226 608,7 173,1 20,9 2299,1 35,9<br />
Alte specii 4,9 15,5 58,4 285,7 60,9 6,3 8,5 0 0 440,2 6,9<br />
Total 311,1 1316 559 1575,4 1353 1004,3 258,2 12 6,4 6395,4 100,0<br />
Procent, % 4,9 20,6 8,7 24,6 21,2 15,7 4,0 0,2 0,1 100,0<br />
Terenuri neacoperite<br />
<strong>de</strong> păduri<br />
- - - - - - - - - 717,7<br />
Total 311,1 1316 559 1575,4 1353 1004,3 258,2 12 6,4 7113,1<br />
Pădurile naturale tinere, caracteristice <strong>pentru</strong> regiunea dată după compoziţie şi structură, cuprind<br />
1214 ha, pădurile artificiale mo<strong>de</strong>l – 540 ha.<br />
Din suprafaţa totală a pădurilor cca. 3420 ha (53,5%) sunt acoperite <strong>de</strong> arboreturi în care predomină<br />
edificatorii pădurilor caracteristice <strong>pentru</strong> <strong>zona</strong> <strong>Ramsar</strong> – stejar pedunculat şi stejar pufos,<br />
precum şi salcie, plop alb şi negru. Plantaţiile cu predominarea introducenţilor (prepon<strong>de</strong>rent salcâm<br />
şi glădiţă) constituie cca. 40 % din teritoriul acoperit cu păduri. Formula generală a speciilor ce<br />
formează pădurile 4SC2ST2FR1PL1STP. Vârsta medie generalizată a plantaţiilor este <strong>de</strong> 45 <strong>de</strong> ani.<br />
Cca. 9% din suprafaţa pădurilor se află sub protecţie (rezervaţii naturale şi peisajere) un<strong>de</strong> conform<br />
regimului existent, gospodărirea silvică este limitată.<br />
Printre păduri (conform categoriilor <strong>de</strong> protecţie) predomină: (i) păduri din zonele verzi ale oraşelor<br />
şi alte localităţi – 33,2%, (ii) păduri cu funcţii <strong>de</strong> protecţie a apelor, amplasate în lunca Nistrului<br />
– 18,9%, (iii) păduri antierozionale, plantate pe solurile <strong>de</strong>gradate, nepotrivite <strong>pentru</strong> folosirea în<br />
circuitul agricol – 17,7%, (iv) păduri din fondul ariilor protejate <strong>de</strong> stat – 8,6% (Tabel 2).<br />
Distribuirea pădurilor din zonă după categoriile <strong>de</strong> protecţie<br />
47<br />
Tabel 2<br />
Categoriile <strong>de</strong> protecţie a pădurilor Cod Suprafaţa, ha %<br />
Plantaţii forestiere <strong>de</strong> protecţie a apelor, amplasate în lunca<br />
Nistrului (T ) II 1 Păduri antierozionale, plantate pe solurile <strong>de</strong>gradate, nepotrivite<br />
<strong>pentru</strong> folosirea în circuitul agricol (T ) II<br />
1I<br />
2E<br />
1346,7<br />
1256,6<br />
18,9<br />
17,7<br />
Pădurile din sectoarele <strong>de</strong> păduri-parc din zonele verzi (T ) II 4A 377,7 5,3<br />
Pădurile zonelor verzi din jurul oraşelor şi altor localităţi (T III) 4B 2361,2 33,2<br />
1 Tipul <strong>de</strong> categorie funcţională T II – cuprin<strong>de</strong> arborete care se gospodăresc în regim special <strong>de</strong> conservare,îndreptare la<br />
conservarea şi îmbunătăţirea calităţii lor, inclusiv restabilirea. În aceste păduri sunt prevăzute lucrări <strong>de</strong> îngrijire şi conducere,<br />
lucrări speciae (tăieri) privind conservarea lor, iar în plantaţiile afectate – lucrări <strong>de</strong> reconstrucţie ecologică
48<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Categoriile <strong>de</strong> protecţie a pădurilor Cod Suprafaţa, ha %<br />
Pădurile din rezervaţiile naturale (T I) 2 5C 222,7 3,1<br />
Pădurile din rezervaţiile peisajere (T ) I 5E 206,5 2,9<br />
Pădurile <strong>de</strong>clarate monumente ale naturii (T ) I 5F 181,6 2,6<br />
Păduri <strong>de</strong>stinate <strong>pentru</strong> producerea seminţelor, conservarea<br />
geno- şi eco-fondului silvice (T ) II<br />
Pădurile zonelor <strong>de</strong> protecţie a obiectelor din fondul ariilor naturale<br />
protejate (T ) III<br />
5H 3,2 0,0<br />
3 5L 791,9 11,1<br />
Terenurile <strong>de</strong>stinate gospodăririi silvice 364 5,2<br />
Total: 7113,1 100,0<br />
Pentru realizarea funcţiilor atribuite, în documentele <strong>de</strong> amenajament silvic arboreturile au<br />
fost divizate în câteva categorii:<br />
• „E”, (ocrotirea integrală a naturii), <strong>pentru</strong> care nu se reglementează recoltarea <strong>de</strong> produse<br />
principale, cuprinzând arboreturile din categoriile 5C, 5E şi 5F cu suprafaţa <strong>de</strong> 610,8<br />
ha; în aceste arboreturi sunt permise lucrări <strong>de</strong> reconstrucţie ecologică;<br />
• „M”, (regimul <strong>de</strong> conservare <strong>de</strong>osebită), cu suprafaţa <strong>de</strong> 2985,2 ha, cuprinzând arboreturile<br />
din categoriile funcţionale: 1I; 2E; 4A şi 5H; în aceste arboreturi sunt permise lucrări<br />
speciale <strong>de</strong> conservare;<br />
• „A”, codru regulat, ce presupune regenerare semincieră, este admisă şi recoltarea <strong>de</strong> produse<br />
principale, cu suprafaţa <strong>de</strong> 3153,1 ha, cuprinzând arboretele din categoria funcţională<br />
4B şi 5L.<br />
Pădurile natural-fundamentale ocupă doar 22% din suprafaţa pădurilor din zonă, iar arboreturile<br />
artificiale ocupă 47%, iar cele parţial sau total <strong>de</strong>rivate – 31%. Aceşti indicatori arată o<br />
situaţie nesatisfăcătoare. Cca. 86% din suprafeţele artificiale sunt <strong>de</strong> o productivitate redusă nu<br />
doar din cauza necorespun<strong>de</strong>rii condiţiilor <strong>de</strong> creştere (Anexa 4.1, Tabel 2), dar şi din cauza<br />
unei selectări necorespunzătoare a speciilor, gospodăririi silvice necalitative etc. Totodată este<br />
necesar <strong>de</strong> menţionat că 64% din suprafeţele arboreturilor artificiali cu productivitate redusă o<br />
constituie plantaţiile cu predominarea salcâmului şi glădiţei.<br />
Plantaţiile silvice în gestionarea autorităţilor publice locale sunt reprezentante <strong>de</strong> plantaţii <strong>de</strong><br />
salcâm.<br />
Condiţiile <strong>de</strong> vegetaţie a pădurilor zonei sunt <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> dificile (Anexa 4.1, Tabel 3). Astfel<br />
cca. 57% din suprafaţă constituie tipuri cu productivitate redusă <strong>de</strong> condiţii <strong>de</strong> creştere (carbonaţi,<br />
<strong>de</strong>ficitul <strong>de</strong> umiditate, soluri cu profiluri reduse etc.). Sectoarele cu condiţii <strong>de</strong> vegetaţie cu<br />
o productivitate înaltă ocupă doar 4%, celelalte au o productivitate medie (39%).<br />
Referitor la consistenţa plantaţiilor, este necesar <strong>de</strong> remarcat că 86% din suprafeţele acoperite<br />
cu păduri au o consistenţă normală (0,61-0,8) şi una înaltă (0,81-1,0). Cele cu consistenţă redusă<br />
şi rariştile ocupă 13,5 şi 0,5% respectiv.<br />
2 Tipul <strong>de</strong> categorie funcţională T I preve<strong>de</strong> că arboretele respective sunt <strong>de</strong>stinate ocrotirii integrale a naturii. Aceste<br />
arborete pot fi dirijate prin măsuri <strong>de</strong> gospodărire (lucrări <strong>de</strong> îngrijire şi conducere), au un regim controlat <strong>de</strong> gospodărire.<br />
În cazul ecosistemelor forestiere <strong>de</strong>teriorate, sunt permise lucrări <strong>de</strong> reconstrucţie ecologică, prin care se<br />
urmăreşte realizarea <strong>de</strong> structuri <strong>de</strong> tip natural. Reconstrucţia ecologică este un proces <strong>de</strong> durată, condiţionat <strong>de</strong><br />
starea actuală a plantaţiilor date.<br />
3 Tipul <strong>de</strong> categorie funcţională T III – cuprin<strong>de</strong> arborete cu funcţii speciale <strong>de</strong> protecţie, <strong>pentru</strong> care se permite în<br />
<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> panta versantului tăieri foarte intensive (selective). În unele dintre ele se pot aplica şi alte tipuri <strong>de</strong><br />
tăieri intensive, precum şi tăieri <strong>de</strong> înnoire
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Una dintre problemele serioase este prezenţa unei suprafeţe <strong>de</strong> plantaţii <strong>de</strong> salcâm supramaturizate<br />
(cca. 35%). Pe lângă necesitatea <strong>de</strong> înnoire a plantaţiilor date, din cauza necorespun<strong>de</strong>rii<br />
condiţiilor <strong>de</strong> vegetaţie, majoritatea plantaţiilor <strong>de</strong> salcâm trebuie să fie supuse tăierilor <strong>de</strong><br />
reconstrucţie, adică înlocuirii cu specii autohtone (în special cu stejar pedunculat şi gorun). În<br />
condiţiile şi abordările actuale în sectorul forestier, înlocuirea salcâmului cu specii autohtone<br />
acolo un<strong>de</strong> este absolut necesar este practic o sarcină nerezolvabilă.<br />
1.4.5.2. Caracteristica pădurilor <strong>de</strong> pe malul stâng al Nistrului<br />
Suprafaţa totală a plantaţiilor <strong>de</strong> pădure constituie cca. 894 ha. În componenţa sectorului<br />
Chiţcani 262 ha <strong>de</strong> pădure <strong>de</strong> plop-frasin (parcela 29 subparcela 1, parcelele 30, 33-35) cu o<br />
vârstă <strong>de</strong> 58-95 <strong>de</strong> ani şi cca. 127 ha (parcelele 31 şi 32 şi parcela 29 cu excepţia subparcelei 1) <strong>de</strong><br />
culturi silvice (plop american). Se mărginesc cu plantaţiile <strong>de</strong> plop din fâşia riverană <strong>de</strong> protecţie<br />
a apei (parcela 40) cu vârsta <strong>de</strong> 49 ha. Într-o măsură mare acestea sunt lipsite <strong>de</strong> subarboret<br />
(conform amenajamentelor acesta este format din soc), pe alocuri sunt rărite şi întrerupte <strong>de</strong><br />
sectoare <strong>de</strong> luncă. Aceste arboreturi pe alocuri au fost supuse tăierilor <strong>de</strong> îngrijire şi <strong>de</strong> „tăieri<br />
totale <strong>de</strong> igienă” (3 ha). A fost planificată crearea culturilor silvice (Anexa 4.1).<br />
Toate plantaţiile <strong>de</strong> pe insula Turunciuc, 456 ha, au un statut <strong>de</strong> păduri riverane <strong>de</strong> protecţie a<br />
apelor, inclusiv 152 ha <strong>de</strong>-a lungul braţului Turunciuc şi 304 pe Nistru. Ele sunt formate din plop<br />
(prepon<strong>de</strong>rent plantaţii) şi salcie (păduri). În raport cu acestea se practică tăieri <strong>de</strong> îngrijire şi<br />
„tăierile copacilor periculoşi”. Crearea culturilor silvice este planificată pe o suprafaţă <strong>de</strong> 45,5 ha.<br />
1.4.6. Caracteristica păşunilor<br />
1.4.6.1. Compoziţia actuală a vegetaţiei pe păşunile <strong>de</strong> stepă<br />
În <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> nivelul presiunii asupra păşunii şi <strong>de</strong> durata folosinţei păşunii, covorul vegetal<br />
a suferit schimbări, iată <strong>de</strong> ce compoziţia fitocenotică este <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> variată. În legătură cu insuficienţa<br />
păşunilor, <strong>pentru</strong> păşunarea vitelor se folosesc poienile gârneţelor cu vegetaţie <strong>de</strong> stepă.<br />
• Etapele <strong>de</strong> digresie a vegetaţiei <strong>de</strong> stepă a păşunilor<br />
• În cazul unei presiuni excesive asupra păşunilor are loc o modificare a vegetaţiei – digresia<br />
păşunilor (sărăcirea progresivă a covorului ierbos). Procesele succesionale au loc <strong>de</strong>stul<br />
<strong>de</strong> lent, pe parcursul multor ani, vegetaţia stepelor primare <strong>de</strong> năgară-păiuş-amestec<br />
<strong>de</strong> ierburi trece prin mai multe etape:<br />
• Etapa <strong>de</strong> păiuş-negară-amestec <strong>de</strong> ierburi (A) - etapa iniţială, cu un covor ierbos cu un<br />
grad redus <strong>de</strong> distrugere; este consi<strong>de</strong>rată o stare optimă a păşunilor naturale <strong>de</strong> stepă.<br />
Din cauza compactării solului se reduce prezenţa năgarei, iar păiuşul <strong>de</strong>vine principala<br />
specie. Comunităţile vegetale la această etapă sunt cele mai productive, bogate din punct<br />
<strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re floristic şi rezistente la secete.<br />
• Etapa <strong>de</strong> păiuş (B) –covorul este distrus la un nivel mo<strong>de</strong>rat, domină păiuşul, speciile <strong>de</strong><br />
negară penată a dispărut. Are loc reducerea diversităţii floristice şi a numărului celor mai<br />
valoroase specii furajere <strong>de</strong> amestec <strong>de</strong> ierburi şi leguminoase. Se reduce productivitatea<br />
şi rezistenţa păşunilor la secete, creşte rolul cenotic al bărboasei.<br />
• Etapa bărboasei (C) – covorul este distrus la un nivel mediu, specia primară, păiuşul,<br />
este înlocuită <strong>de</strong> specia <strong>de</strong>rivată <strong>de</strong> bărboasă, ce se stabileşte în locul speciilor dispărute.<br />
Are loc înlăturarea leguminoaselor şi speciilor furajere <strong>de</strong> amestec <strong>de</strong> ierburi şi încorporarea<br />
buruienilor şi <strong>de</strong>zvoltarea speciilor <strong>de</strong> stepă care nu sunt consumate sau sunt puţin<br />
consumate <strong>de</strong> animale.<br />
49
50<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
• Etapa firuţei-buruienilor (D)- covorul ierbos este puternic distrus, se formează pe sectoarele<br />
<strong>de</strong> stepă care sunt cel mai intensiv şi în<strong>de</strong>lungat folosite. Principalele specii sunt<br />
firuţa bulboasă şi cea angustifolie. Prima dintre acestea se <strong>de</strong>zvoltă primăvara <strong>de</strong>vreme<br />
şi la începutul verii se usucă. Aceste păşuni au o productivitate redusă pe parcursul majorităţii<br />
perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> păşunare; în cazul unui număr mare <strong>de</strong> firuţe bulboase, ele pot fi<br />
folosite primăvara <strong>de</strong>vreme.<br />
• Covorul ierbos distrus (E) –sectoare aproape fără vegetaţie un<strong>de</strong> se <strong>de</strong>zvoltă doar un<br />
număr redus <strong>de</strong> buruiene. Astfel <strong>de</strong> locuri există în locurile <strong>de</strong> aflare în<strong>de</strong>lungată a unui<br />
număr mare <strong>de</strong> vite.<br />
Comunităţile sectoarelor <strong>de</strong> stepă şi păşuni <strong>de</strong> stepă înţelenite ce se întâlnesc în <strong>zona</strong> dată formează<br />
după gradul <strong>de</strong> <strong>de</strong>gradare şirul digresiv: A-1 - Festuceto (valesiaca) - Stipetа (lessingina,<br />
tirsa) herbosa, Stipetum (pulcherrima) chamaecytidosum (austriaca); A-2 - Stipeto (ucrainica)<br />
- Festucetа herdosa; A-3 - Stipeto (ucrainica, lessingiana) - Festucetа herbosa, Stipeto (lessingiana)<br />
- Fesucetum herbosum, Stipeto (pulcherrima, capillata) - Festucetа herbosa; A-4 - Festucetа<br />
herbosa; B-1 - Stipeto (capillata) - Festucetа herbosa; B-2 - Stipeto (capillata) - Festucetа; B-3 -<br />
Poaeto (angustifolia, bulbosa) – Festucetа herbosa; B-4 - Bothriochloeto (ischaemum) - Stipetum<br />
(lessingiana), Bothriochloeto – Festucetа herbosa; B-5 - Bothriochloeto – Festuceta; C-1 - Festuceto<br />
– Bothriochloetа herbosa; C-2 - Bothriochloetа herbosa; C-3 - Bothriochloeta; D - Buruienoasă.<br />
În cazul proceselor succesionale pe păşuni au loc şi alte transformări în covorul vegetal: reducerea<br />
grosimii braz<strong>de</strong>lor, a sistemelor <strong>de</strong> rădăcini şi a adâncimii <strong>de</strong> pătrun<strong>de</strong>re a lor, reducerea<br />
rezervelor <strong>de</strong> substanţe nutritive în organele subterane şi a capacităţii <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare, a productivităţii<br />
semincere şi a longevităţii plantelor. Pe versanţi se observă o intensificare a eroziunii acvatice<br />
şi eoliene, are loc reducerea fertilităţii solului. Toate acestea duc la reducerea productivităţii<br />
biologice şi a capacităţii păşunilor.<br />
După gradul <strong>de</strong> distrugere, comunităţile păşunilor se divizează în primare şi <strong>de</strong>rivate.<br />
Comunităţile primare cu un grad <strong>de</strong> distrugere redus, şi-au păstrat principalul nucleu al<br />
speciilor dominante şi <strong>de</strong> însoţire. În mare parte acestea sunt sectoare nu prea mari pe terenurile<br />
nepotrivite <strong>pentru</strong> agricultură printre câmpurile arabile şi pe poienile pădurilor din stejar<br />
pedunculat.<br />
Comunităţile <strong>de</strong>rivate. După gradul <strong>de</strong> <strong>de</strong>gradare comunităţile <strong>de</strong> stepă se pot diviza în trei categorii.<br />
a) comunităţile ce şi-au păstrat una dintre speciile dominante ale vegetaţiei primare <strong>de</strong><br />
stepă, dar cu înlăturarea din covorul ierbos a năgarei. Dintre cele mai răspândite specii ale comunităţilor<br />
<strong>de</strong> stepă cel mai rezistent la păşunare este păiuşul (Festuca valesiaca), care la etapele<br />
timpurii <strong>de</strong> <strong>de</strong>gradare <strong>de</strong>ţine rolul <strong>de</strong> edificator. Speciile penate <strong>de</strong> năgară (genul Stipa) sunt<br />
foarte vulnerabile la păşunat şi nu suportă înrăutăţirea aeraţiei la compactarea orizonturilor <strong>de</strong><br />
suprafaţă a solului şi primele dispar din covorul ierbos. Împreună cu ele dispar cele mai gustoase<br />
şi nutritive ierburi furajere, care sunt consumate selectiv <strong>de</strong> animale în primul rând. În locul lor<br />
se <strong>de</strong>zvoltă plante cu calităţi nutritive reduse şi rezistente la păşunat (speciile genurilor Achillea,<br />
Plantago, Euphorbia stepposa, Galium humifusum etc.), se înfiltrează şi se <strong>de</strong>zvoltă speciile<br />
buruienoase şi dăunătoare, inclusiv Stipa capillata. Astfel <strong>de</strong> păşuni <strong>de</strong>seori sunt reprezentate<br />
<strong>de</strong> comunităţi <strong>de</strong> păiuş, un<strong>de</strong> în cazul intensificării distrugerii se reduce diversitatea speciilor,<br />
inclusiv a leguminoaselor şi a amestecului <strong>de</strong> ierburi ce se consumă bine, se intensifică existenţa<br />
Bothriocha ischaemum, Poa bulbosa şi a ierburilor furajere nevaloroase. Cele mai caracteristice<br />
comunităţi: (5) Festuceto (valesiaca) - Stipetа (capillata) herbosa; (6) Festuceto - Stipetа (capillata);<br />
(7) Festuceta herbosa; (8) Bothriochloeto - Festucetа herbosa; (9) Bothriochloeto (ischaemii) -<br />
Festucetа (valesiaca); (10) Poaeto (angustifoliа) - Festucetа (valesiaca) herbosa. Aceste comunităţi<br />
mai <strong>de</strong>s se întâlnesc pe porţiunile abrupte şi mai puţin păşunate (<strong>de</strong> obicei cele <strong>de</strong> sus), <strong>de</strong>seori<br />
în fragmente <strong>de</strong> dimensiuni mici ce alternează cu alte comunităţi.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Păşunile <strong>de</strong> stepă aflate în această etapă ocupă cca. 35%, după calitate ele în mare parte se<br />
apropie <strong>de</strong> cealaltă etapă. Numărul celor mai valoroase specii furajere <strong>de</strong> amestec <strong>de</strong> ierburi şi<br />
leguminoase aici este redus, numărul <strong>de</strong> specii – 30-40 pe 100 m.p.<br />
b) Comunităţi cu predominarea speciilor <strong>de</strong>rivate prezintă următoarea etapă <strong>de</strong> <strong>de</strong>gradare.<br />
Printre ele cele mai răspândite sunt bărboasele (Bothriochloeta ischaemii) sărăcite floristic cu<br />
predominarea printre speciile ce le însoţesc a plantelor buruienoase şi <strong>de</strong> stepă care nu sunt consumate<br />
sau rău consumate <strong>de</strong> către animale. Comunităţile <strong>de</strong>rivate cu predominarea bărboasei<br />
prezintă una dintre ultimele şi foarte rezistente etape <strong>de</strong> digresie a păşunilor a vegetaţiei primare<br />
<strong>de</strong> stepă. După finisarea păşunatului ele în timp <strong>de</strong> 20-25 ani se păstrează practic într-o stare neschimbată.<br />
Comunităţile <strong>de</strong> bărboasă se caracterizează printr-o abun<strong>de</strong>nţă mai redusă <strong>de</strong> specii<br />
în comparaţie cu stepele <strong>de</strong> năgară-paiuş-amestec <strong>de</strong> ierburi, cu o participare mai mică a amestecului<br />
<strong>de</strong> ierburi şi cu un număr mai mare a speciilor întâmplătoare şi <strong>de</strong> însoţire. Gramineele<br />
<strong>de</strong> stepă aici nu rareori dispar din covorul ierbos, şi anume aproape complet dispare năgara<br />
penată. Bărboasa se atribuie la ierburile furajere bune, este rezistentă la secete şi în cazul unei<br />
presiuni slabe asupra păşunii formează braz<strong>de</strong> mari. Cu toate acestea în cazul păşunatul excesiv<br />
braz<strong>de</strong>le secătuiesc şi <strong>de</strong>vin mărunte. Suportă bine o bătătorire mo<strong>de</strong>rată, ceea ce o face o plantă<br />
valoroasă <strong>de</strong> păşune. Posedă o productivitate potenţială înaltă şi după călcarea ei repe<strong>de</strong> creşte<br />
din nou. În componenţa formaţiunii Bothriochloeta (ischaemum) cele mai obişnuite comunităţi:<br />
(11) Festuceto – Bothriochloetа herbosa; (12) Bothriochloetа herbosa; (13) Bothriochloetum.<br />
Păşunile aflate la această etapă ocupă cca. 60% din teritoriul total al păşunilor <strong>de</strong> stepă. Numărul<br />
celor mai valoroase specii furajere <strong>de</strong> amestec <strong>de</strong> ierburi şi leguminoase este mic, numărul<br />
total – 25-30 pe 100 m.p.<br />
c) Covor ierbos distrus - sectoare ale păşunilor distruse, care <strong>de</strong>seori apar la zonele periferice,<br />
în apropiere <strong>de</strong> stâne, bazine acvatice, pe drumurile <strong>pentru</strong> cirezi. Aici practic dispar toate ierburile<br />
furajere şi se păstrează o vegetaţie ierboasă rărită <strong>de</strong> tip buruienos.<br />
Astfel <strong>de</strong> sectoare ocupă cca. 4% din păşuni.<br />
1.4.6.2. Păşunile <strong>de</strong> luncă actuale<br />
În prezent majoritatea păşunilor <strong>de</strong> luncă sunt reprezentate <strong>de</strong> comunităţi cu un set simplificat<br />
<strong>de</strong> specii, rezistente la influenţa păşunatului, <strong>de</strong>seori conţin şi plante necomestibile şi<br />
puţin comestibile, doar pe alocuri în sectoarele cele mai puţin accesibile <strong>pentru</strong> păşunat s-au<br />
păstrat fragmente mici <strong>de</strong> comunităţi <strong>de</strong> luncă după compoziţia speciilor şi structură apropiate<br />
<strong>de</strong> cele primare.<br />
Pe unele sectoare joase nu prea mari drenate dintre versanţi şi pe lunci sunt <strong>de</strong>zvoltate în<br />
mare parte comunităţile formaţiunii Lolietum în componenţa căreia cele mai obişnuite sunt<br />
asociaţiile cu participarea a Poaeto (angustifolia) –Lolieta (perennis). Pe alocuri se formează<br />
comunităţi cu predominarea Poaeta angustifolii. În condiţii similare se întâlnesc comunităţile<br />
<strong>de</strong> Elytrigieta repentis. Pirul târâtor nu rareori reprezintă un component important al covoarelor<br />
ierboase atât a luncilor cu diferit regim <strong>de</strong> umiditate, cât şi a celor <strong>de</strong> pârloagă <strong>de</strong> stepă şi se<br />
consi<strong>de</strong>ră una dintre cele mai bune ierburi furajere, bine consumate <strong>de</strong> către toate animalele,<br />
dar după înflorire repe<strong>de</strong> se înăspreşte. Pe porţiunile mai înalte ale luncii, ce au ieşit din <strong>zona</strong> <strong>de</strong><br />
inundare, inclusiv pe porţiunile drenate, se întâlnesc fragmente <strong>de</strong> lunci stepizate cu predominarea<br />
Festuca valesiaca şi prezenţa amestecului <strong>de</strong> ierburi mezofit (Salvia nemorosa, Trifolium<br />
montanum, Мedicago falcata ş.a.).<br />
Luncile cu Elytrigia repens, ce posedă o amplitudine ecologică extinsă, sunt sărăcite din punct<br />
<strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re floristic şi pot ocupa porţiunile <strong>de</strong> nivel mediu ale luncilor, în care în <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong><br />
umiditate sunt reprezentate <strong>de</strong> diferite asociaţii. În variantele uscate creşte amestecul <strong>de</strong> Bromopsis<br />
51
52<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
inermis, în cele ume<strong>de</strong> - Carex melanostachya. Pirul începe să vegeteze relativ <strong>de</strong>vreme, <strong>de</strong>vreme<br />
se înăspreşte, iată <strong>de</strong> ce este raţional folosirea comunităţilor cu participarea lui în calitate <strong>de</strong><br />
fâneţe şi <strong>de</strong> a le cosi până la înflorirea acestuia. El are o productivitate relativ înaltă, dar cel mai<br />
<strong>de</strong>s covorul ierbos format <strong>de</strong> el al comunităţilor <strong>de</strong> luncă este rărit şi afectat <strong>de</strong> păşunat.<br />
Pe cele mai joase şi umezite porţiuni ale luncii riverane se întâlnesc comunităţi cu suprafeţe<br />
nu prea mari <strong>de</strong> Lolieto (perennis) – Festucetum (regeliana); Еlytrigieto (repens) - Festucetum<br />
(regeliana); Agrosti<strong>de</strong>tum (gigantea, stolonifera). Luncile cu Agrosti<strong>de</strong>tum (gigantea, stolonifera)<br />
sunt amplasate pe locurile cu o umiditate înaltă şi <strong>de</strong>seori se întind în formă <strong>de</strong> fâşii înguste <strong>de</strong>-a<br />
lungul malurilor. Împreună cu ele în condiţiile unei umezeli excesive se întâlnesc fragmente nu<br />
prea mari <strong>de</strong> lunci cu Poa pratensis cu amestec <strong>de</strong> Trifolium montanum, T. pratense, Medicago<br />
falcata. Ultima verigă a luncilor inundate pe termen scurt - Alopecureta arundinaceae s-au<br />
păstrat în fragmente foarte mici pe cele mai accesibile sectoare <strong>pentru</strong> păşunat. În componenţa<br />
lor se observă bine influenţa regimului schimbător <strong>de</strong> umezire – prezenţa în etajul al doilea a<br />
speciilor hidrofile(Agrostis stolonifera, Trifolium hybridum, T. repens).<br />
Sectoarele joase ale porţiunii <strong>de</strong> lângă albia fluviului, un<strong>de</strong> se formează condiţii <strong>de</strong> supraumezire<br />
periodică sau permanentă, sunt favorabile <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>zvoltarea luncilor înmlăştinite din<br />
Beckmannia eruciformis, Carex melanostachya, a comunităţilor higrofitelor palustre (Thypheta,<br />
Glycereta, Scirpeta, Phragmiteta etc.). Aceste comunităţi monodominante sărace din punct <strong>de</strong><br />
ve<strong>de</strong>re floristic suportă o inundare foarte în<strong>de</strong>lungată, iar fragmentele acestora se întâlnesc în<br />
zonele riverane, <strong>de</strong>-a lungul canalelor <strong>de</strong> drenaj, pe malurile lacurilor şi a albiilor vechi. Importanţa<br />
nutritivă a acestei vegetaţii este mică din cauza calităţilor furajere a speciilor edificatoare.<br />
Pe solurile salinizate ale luncii Nistrului se întâlnesc luncile <strong>de</strong> Puccinellietum (distans, gigantea),<br />
iar pe <strong>de</strong>presiunile dintre ele fragmente mici <strong>de</strong> Spergularia maritima, Sueda prostrata. Pe solonceacuri<br />
se <strong>de</strong>zvoltă variante halofile ale luncilor cu participarea Juncus gerardii, Trifolium fragiferum.<br />
Grupările buruienoase pe solurile aluviale se caracterizează printr-un set numeros <strong>de</strong> plante<br />
buruienoase, prepon<strong>de</strong>rent anuale. De regulă, ele se <strong>de</strong>osebesc printr-o calitate furajeră redusă,<br />
productivitate mică şi nu au valoare furajeră.<br />
Luncile păşunabile sunt prezentate <strong>de</strong> comunităţi <strong>de</strong> diferite etape <strong>de</strong> digresie a păşunilor.<br />
A. Luncile neafectate <strong>de</strong> păşunat – se întâlnesc în formă <strong>de</strong> fragmente în sectoarele în<strong>de</strong>părtate<br />
puţin accesibile. B. Luncile mo<strong>de</strong>rat păşunate cu predominarea gramineelor <strong>de</strong> fâneaţă, în<br />
principal Elytrigia repens, precum şi Bromopsis inermis şi Phleum pratense. C. Luncile puternic<br />
păşunate cu un covor ierbos <strong>de</strong> păşune, în care baza o constituie Elytrigia repens şi gramineele<br />
rezistente la păşunat Lolium perenne, pe alocuri Poa pratensis şi Agrostis stolonifera, bătătorite<br />
până la înălţimea <strong>de</strong> 5-10 cm. Amestecul <strong>de</strong> ierburi este prezentat <strong>de</strong> speciile necomestibile<br />
Cynoglossum officinale, Conium maculatum etc., speciile rezistente şi foarte rezistente la păşunat<br />
Taraxacum officinale, Achillea sp., Leontodon autumnalis, Trifolium repens, T. fragiferum. D.<br />
Lunci distruse consi<strong>de</strong>rabil (Polygonetum avicularisi etc.) amplasate pe soluri semigoale compactate<br />
şi se caracterizează prin dominarea plantelor anuale, <strong>de</strong>seori necomestibile şi cu o productivitate<br />
foarte mică, se întâlnesc în formă <strong>de</strong> fragmente.<br />
1.4.6.3. Vegetaţia terenurilor pârloagă<br />
Pe lângă terenurile furajere <strong>de</strong> luncă în calitate <strong>de</strong> păşuni se foloseşte şi pârloaga. Specificul<br />
dinamicii vegetaţiei <strong>de</strong> pârloagă trebuie luat în consi<strong>de</strong>rare în cazul soluţionării problemei <strong>de</strong><br />
aplicare a măsurilor <strong>de</strong> îmbunătăţire a acestor terenuri. La înţelenire, pârloaga trece un şir <strong>de</strong><br />
etape, ce se <strong>de</strong>osebesc prin gradul <strong>de</strong> rezistenţă, productivitate şi calitatea furajelor:<br />
A. Pârloage tinere (2-3 ani) sunt ocupate <strong>de</strong> comunităţi buruienoase formate prepon<strong>de</strong>rent<br />
<strong>de</strong> plante anuale şi bianuale buruienoase - Erigeron annuus, E. cana<strong>de</strong>nsis, Lappula squarrosa,
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Сentaurea diffusa, Вerteroa incana, Ceratocarpus arenarius, graminee buruienoase anuale (speciile<br />
genului Setaria, Bromus) şi altele. Ele oferă furaje <strong>de</strong> calitate rea, potrivite doar <strong>pentru</strong> ovine.<br />
Procesele succesionale aici au loc rapid şi peste 2-3 ani apar comunităţi din buruiene mari<br />
multianuale, ce dau un furaj aspru <strong>de</strong> calitate joasă.<br />
B. Pârloage <strong>de</strong> vârstă medie (5-10 ani) cu vegetaţie graminee cu rizomi. La <strong>de</strong>zvoltarea braz<strong>de</strong>lor<br />
ele pot da fâneţe bune sau pot fi folosite în calitate <strong>de</strong> păşuni. Pe pârloagele Zonei <strong>Ramsar</strong> „Nistrul<br />
<strong>de</strong> Jos” predomină comunităţi <strong>de</strong> pir cu amestec <strong>de</strong> Cynodon dactylon, Poa angustifolia, uneori<br />
Lolium perenne şi amestec <strong>de</strong> ierburi buruienoase cu valoare furajeră redusă. Covorul ierbos este<br />
rărit, plantele sunt afectate <strong>de</strong> păşunatul excesiv, iată <strong>de</strong> ce productivitate lor este reducă. Totodată<br />
pirul pe pârloage se păstrează câţiva ani, <strong>de</strong>oarece preferă solurile afânate bine aerate, <strong>de</strong> aceea în<br />
curând este înlocuit cu graminee cu braz<strong>de</strong> afânate. Termenele <strong>de</strong> folosire a păşunilor <strong>de</strong> pir – până<br />
la prima jumătate a verii, mai târziu este neconsumabil, după bătătorire creşte încet.<br />
B. Pârloagele bătrâne (mai mult <strong>de</strong> 10 ani) cu graminee în braz<strong>de</strong> multianuale. Aici schimbul<br />
comunităţilor vegetale fără intervenţia omului are loc foarte lent. După importanţa şi valoarea<br />
furajeră ele sunt apropiate cu tipul analogic al păşunilor naturale. Gramineele cu braz<strong>de</strong> afânate<br />
se <strong>de</strong>zvoltă bine pe soluri necompacte şi bogate în substanţe nutritive. În locul pârloagelor <strong>de</strong><br />
vârstă medie vin comunităţile <strong>de</strong> raigras şi mai târziu <strong>de</strong> bărboasă. Aceste graminee se păstrează<br />
în covorul ierbos mulţi ani şi suportă bine compactarea solului, totuşi la păşunatul suprasolicitat<br />
are loc rărirea covorului ierbos şi se îngreunează pătrun<strong>de</strong>rea altor plante furajere.<br />
1.4.6.4. Caracterizarea generală a stării păşunilor<br />
Păşunile <strong>de</strong> stepă sunt situate pe versanţii cu o productivitate redusă, erodate şi afectate <strong>de</strong><br />
alunecări, vegetaţia cărora este <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> distrusă <strong>de</strong> păşunatul iraţional (supraîncărcat); <strong>de</strong> aceea<br />
productivitatea acestora este redusă.<br />
Gospodăriile sunt asigurate cu păşuni inegal (Anexa 5). Şeptelul <strong>de</strong> vite şi presiunea pe păşuni<br />
<strong>de</strong> asemenea nu este egală şi în toate gospodăriile se observă o discordanţă între acestea.<br />
O supraîncărcare multiplă a păşunilor are loc în Copanca, Olăneşti, Cârnăţeni, Purcari; cea mai<br />
mică este prezentă în s. Popeasca, Cioburciu şi Palanca.<br />
Terenurile naturale furajere ocupă aproximativ 40% din suprafaţa totală a păşunilor. Dintre<br />
acestea cca. 60% sunt amplasate pe versanţi, iar celelalte <strong>de</strong>-a lungul râuleţelor mici şi la baza<br />
versanţilor adiacenţi. Celelalte păşuni reprezintă pârloage.<br />
Păşunile <strong>de</strong> stepă se distribuie după etapele <strong>de</strong> digresie şi suprafaţă în modul următor.<br />
1. Păşuni într-o stare relativ bună ce nu au nevoie <strong>de</strong> îmbunătăţirea compoziţiei <strong>de</strong> specii<br />
a plantelor ierboase, ocupă cca. 17% din suprafaţa terenurilor furajere al teritoriului.<br />
Dintre acestea cele cu negară-paiuşul-amestec <strong>de</strong> ierburi ocupă doar 2,4%, iar cele cu<br />
păiuş-amestec <strong>de</strong> ierburi – 14,9%. Presiunea permisibilă asupra păşunii este <strong>de</strong> 0,3-0,35<br />
<strong>de</strong> capete convenţionale pe ha. În mare parte aceste păşuni se află în comuna Popeasca.<br />
2. Păşuni într-o stare satisfăcătoare (<strong>de</strong> stepă şi <strong>de</strong> luncă), ce şi-au păstrat în covorul ierbos<br />
graminee furajere bune, dar sunt sărace în amestec <strong>de</strong> ierburi şi leguminoase, necesită<br />
măsuri <strong>de</strong> îmbunătăţire (semănatul ierburilor furajere), ocupă mai mult <strong>de</strong> jumătate din<br />
toată suprafaţa – cca. 50%. Presiunea accesibilă asupra păşunii este <strong>de</strong> 0,2-0,25 capete<br />
convenţionale pe ha. Cea mai mare parte îi aparţine s. Popeasca (cca. 22%), unele mici<br />
sectoare – satelor Cioburciu, Răscăeţi şi Tudora.<br />
3. Păşuni într-o stare nesatisfăcătoare, cu valori furajere reduse şi ce au nevoie <strong>de</strong> o înlocuire<br />
completă a covorului ierbos – cca. 30%.<br />
4. Păşuni foarte distruse, ce se întâlnesc sub formă <strong>de</strong> fragmente nu prea mari aproape în<br />
toate comunele şi pe terenurile <strong>de</strong> lângă ferme şi pe păşunile <strong>de</strong> lângă sat – cca. 5%.<br />
53
54<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Terenurile furajere a luncilor sunt prezentate <strong>de</strong> comunităţi <strong>de</strong>rivate cu predominarea Poa<br />
angustifolia şi Lolium perenne – 27.1%, uneori cu participarea Festuca arundinacea – 12.4 % din<br />
suprafaţa totală a terenurilor furajere.<br />
Insuficienţa <strong>de</strong> terenuri ierboase în comune şi productivitatea redusă a multora dintre acestea<br />
condiţionează suprasolicitarea păşunilor. Cele mai mari suprafeţe păşunabile le <strong>de</strong>ţin două<br />
comune, Popeasca (cca. 25% din suprafaţa totală a terenurilor furajere din <strong>zona</strong> <strong>Ramsar</strong>) şi<br />
Talmaza (28,6%). Doar în comuna Popeasca predomină păşuni evi<strong>de</strong>nt bune şi satisfăcătoare<br />
(ce au nevoie <strong>de</strong> semănatul ierburilor), ce constituie 94,4% din suprafaţa păşunilor. În Talmaza<br />
suprasolicitarea este mai mare, aici cele mai mari suprafeţe sunt ocupate <strong>de</strong> terenuri furajere într-o<br />
stare nesatisfăcătoare, ce constituie 68% din suprafaţa păşunilor, celelalte – <strong>de</strong> păşuni într-o<br />
stare satisfăcătoare. Comuna Cioburciu <strong>de</strong>ţine o suprafaţă <strong>de</strong> două ori mai mică <strong>de</strong> păşuni în<br />
stare satisfăcătoare <strong>de</strong>cât Talmaza.<br />
1.4.7. Istoria studiilor biologice<br />
Cronica silvică. Cea mai veche menţionare a pădurilor din regiunea satului Copanca se conţine<br />
în raportul locotenentului <strong>de</strong> flotă Şarenberg (1844), trimis <strong>pentru</strong> a găsi şi a studia pădurile<br />
cu lemn potrivit <strong>pentru</strong> construcţia navelor. Ele au fost găsite în complexele naturale <strong>de</strong> luncă <strong>de</strong><br />
lângă Chiţcani – 414 <strong>de</strong> acri din suprafaţa totală <strong>de</strong> 1859 <strong>de</strong> acri, şi în pădurile <strong>de</strong> lângă Copanca<br />
– 276 acri din suprafaţa totală <strong>de</strong> 2002 acri (G.S. Ivanov, 1970). După datele lui A. Cij (1864) în<br />
Basarabia erau două ocoale silvice <strong>de</strong> stat – din Ben<strong>de</strong>r şi Hotin. Pădurile au fost foarte distruse<br />
încă în perioada dominaţiei turceşti prin tăieri nenumărate şi păşunatul animalelor. Dumbrăvile,<br />
permanent afectate <strong>de</strong> tăieri abuzive şi <strong>de</strong> bovine, aveau un aspect jalnic, fiind foarte rărite şi<br />
cu vârfuri uscate. În continuare: pe locurile mai înalte, pădurile erau distruse <strong>de</strong> păscutul animalelor<br />
şi apăreau sub formă <strong>de</strong> tufărişuri în care pe un acru <strong>de</strong> pământ era nu mai mult <strong>de</strong> o jumătate<br />
<strong>de</strong> cub <strong>de</strong> lemn (în aceeaşi sursă). M. K. Gurskii (1875), remarca, <strong>de</strong> asemenea, o <strong>de</strong>gradare<br />
- <strong>de</strong>zorganizare totală, o creştere foarte slabă, vârfurile uscate ale „pădurilor mici <strong>de</strong> pe <strong>de</strong>aluri”<br />
în regiunea <strong>de</strong> stepă a Basarabiei. Cauza <strong>de</strong> <strong>de</strong>gradare a pădurilor el o ve<strong>de</strong>a în <strong>de</strong>frişările <strong>de</strong>se<br />
(peste fiecare 10-20 <strong>de</strong> ani), păşunatul fără restricţie a animalelor şi cositul fără măsură pe luminişuri.<br />
O <strong>de</strong>gradare puternică a gârneţurilor o relevă şi V. Şturm (1896): pe alocuri astfel <strong>de</strong><br />
complexe reprezintă mai <strong>de</strong>grabă o luncă cu copaci sporadici <strong>de</strong>cât o pădure. V. Şturm asociază<br />
<strong>de</strong>zvoltarea şi starea nesatisfăcătoare a gârneţurilor nu doar cu păşunatul animalelor şi cositul,<br />
dar şi cu condiţiile nefavorabile <strong>de</strong> sol şi subsol (levigarea insuficientă a solurilor, compactarea<br />
subsolului, ape subterane foarte adânci).<br />
Evaluarea <strong>de</strong> mai sus a pădurilor nu are legătură directă cu teritoriul zonei <strong>Ramsar</strong> „Nistrul<br />
<strong>de</strong> Jos”. Dar, <strong>de</strong>sigur, starea <strong>de</strong>plorabilă a pădurilor <strong>de</strong> colină din trecut era prezentă şi aici. Dar<br />
acesta nu este cel mai important lucru. Importantă este cauza care condiţionează această stare:<br />
în primul rând, păşunatul animalelor, cositul, tăierile nereglementate. Este importantă şi concluzia<br />
lui V. Şturm că unul din motive este şi situaţia nesatisfăcătoare a solurilor şi subsolurilor<br />
şi (adăugăm) condiţiile climaterice. Acesta este fundalul pe care au loc toate celelalte lucruri.<br />
Pentru evaluarea stării pădurilor pe teritoriul zonei este interesantă „Harta vegetaţiei RSS<br />
Moldovenească, cu inclu<strong>de</strong>rea teritoriului Ucrainei dintre Nistru şi Prut”, prezentată <strong>de</strong> V.N. Andreev<br />
(1957) în lucrarea „Arborii şi arbuştii din Moldova”. Pe hartă în locul unui singur masiv<br />
Copanca-Leuntea sunt arătate mai mult <strong>de</strong> 20 <strong>de</strong> sectoare separate. Este evi<strong>de</strong>nt, că unirea lor<br />
într-un masiv silvic unic a avut loc mai târziu, atunci când la scară largă a avut loc împădurirea<br />
terenurilor erodate. Alt contur şi respectiv altă suprafaţă avea şi sectorul Cioburciu <strong>de</strong> Munte şi<br />
sectoarele din lunca inundabilă a Nistrului. Pe hartă se evi<strong>de</strong>nţiază cu contur accentuat nu doar<br />
sectorul Lunca Talmaza, dar şi sectorul la sud <strong>de</strong> Olăneşti şi masivul Chiţcani ş.a.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Un studiu <strong>de</strong>taliat al dumbrăvii <strong>de</strong> colină (gârneţurilor) a fost efectuat <strong>de</strong> către L.P. Nicolaeva<br />
(1963). Ea arată că gârneţul <strong>de</strong> pe malul drept al Nistrului se întâlneşte începând cu s. Olăneşti,<br />
raionul Căuşeni până la s. Oniţcani, raionul Dubăsari. Referindu-se la un şir <strong>de</strong> cercetători (N.K.<br />
Ghenko, 1988, N.I. Bihovscaia, 1987, S.S. Potoţkaia, 1902) L.P. Nicolaeva constată, că <strong>de</strong>spădurirea<br />
<strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> intensă a fost efectuată în a doua jumătate a sec. XIX, atunci când pădurile erau<br />
distruse cu scopul utilizării terenurilor eliberate <strong>pentru</strong> mărirea suprafeţelor cultivate.<br />
Conform datelor prezentate <strong>de</strong> L. P. Nicolaeva (1963) şi <strong>de</strong> G. S. Ivanov (1970) prima amenajare<br />
a pădurilor <strong>de</strong> colină a fost efectuată între anii 1860-1861. Toate plantaţiile rărite <strong>de</strong> stejar<br />
şi cele cu vârfuri uscate au fost împărţite în parchete <strong>pentru</strong> a fi tăiate o dată la un <strong>de</strong>ceniu.<br />
Toate cele menţionate mai sus se referă şi la dumbrăvile <strong>de</strong> colină <strong>de</strong> pe teritoriul zonei <strong>Ramsar</strong>.<br />
Confirmare reprezintă instrucţiunile cuprinse în lucrarea scrisă <strong>de</strong> L.P Nicolaeva, <strong>de</strong>spre faptul<br />
că pe drumul <strong>de</strong> la Akkerman (astăzi Belgorod - Dnestrovsk) spre Ben<strong>de</strong>r, lângă s. Tuzla <strong>de</strong>ja la<br />
mijlocul sec. XIX nu mai rămăsese nicio urmă <strong>de</strong> dumbravă.<br />
Printre alte studii, consacrate pădurilor <strong>de</strong> pe teritoriul zonei, trebuie menţionată lucrarea<br />
lui C. R. Vitko (1966), în care sunt prezentate datele <strong>de</strong>spre studiul ecologiei în dumbrăvile <strong>de</strong><br />
gârneţuri din sudul Moldovei. Lucrarea lui T. S. Ghei<strong>de</strong>man „Dumbrăvile din stejar pufos din<br />
Moldova” (1970), care rezumă multiplele studii ale autorilor republicani şi străini inclusiv şi<br />
asupra gârneţurilor, care creşteau în regiunea Copanca – Olăneşti. T. S. Ghei<strong>de</strong>man consi<strong>de</strong>ră,<br />
că gârneţurile Moldovei, aflate la extrema <strong>de</strong> nord-est a arealului dumbrăvilor hemixerofile<br />
mediteraneene, reprezintă cea mai stepizată în procesul <strong>de</strong>gradaţiei antropologice şi cea mai<br />
săracă în specii mediteraneene versiune geografică <strong>de</strong> formaţiuni <strong>de</strong> pădure din stejar pufos.<br />
Pădurile <strong>de</strong> gârneţuri, care s-au <strong>de</strong>zvoltat în condiţii <strong>de</strong> secetă şi <strong>de</strong> lipsă <strong>de</strong> umiditate subterană,<br />
pe solurile <strong>de</strong> tip cernoziom, se caracterizează printr-un regim <strong>de</strong> apă specific al plantelor, care<br />
<strong>de</strong> secole s-au asociat în sinuzii şi fitocenoze naturale şi care s-au adaptat la ritmul şi complexul<br />
condiţiilor climatice negative ale raionului în care se <strong>de</strong>zvoltă. Acesta reprezintă un etalon<br />
natural <strong>de</strong>ja verificat <strong>pentru</strong> crearea plantaţiilor artificiale <strong>de</strong> protecţie a solului şi a apelor din<br />
sudul Moldovei. De aceea, sectoarele <strong>de</strong> gârneţuri actual existente trebuie să fie protejate ca nişte<br />
plantaţii naturale unice a unui tip <strong>de</strong> păduri care <strong>de</strong>gra<strong>de</strong>ază şi dispare <strong>de</strong> pe faţa pământului.<br />
I. P. Kravciuk, V. N. Verina şi I. M. Suhov au propus, în lucrarea lor consacrată patrimoniului<br />
natural al Moldovei (1973), să fie luate sub protecţie strictă sectoarele peisajelor naturale <strong>de</strong><br />
pe teritoriul zonei „Nistrul <strong>de</strong> Jos”. Acestea sunt sectoarele din lunca Nistrului – „Adagia” şi<br />
„Grădina Turcească”, albia veche a Nistrului cu lungimea <strong>de</strong> 33,5 km, gârla şi sectorul <strong>de</strong> pădure<br />
<strong>de</strong> luncă inundabilă <strong>de</strong> lângă satul Copanca, <strong>de</strong> asemenea şi tot masivul <strong>de</strong> pădure Copanca –<br />
Leuntea, cu suprafaţa <strong>de</strong> 1874 ha. Totodată, s-a propus <strong>de</strong> a lua sub protecţia statului şi arborii<br />
seculari din sectorul „Crocmaz” – trei stejari castaneifolii <strong>de</strong> 80 <strong>de</strong> ani şi un stejar pedunculat cu<br />
vârsta <strong>de</strong> 200 <strong>de</strong> ani.<br />
În anul 1967 B.P. Leontiev a studiat şi a <strong>de</strong>scris în lucrarea „Parcurile Moldovei”, Parcul din<br />
Leuntea <strong>de</strong> lângă s. Grădiniţa. Parcul şi-a păstrat şi până în prezent trăsăturile sale caracteristice,<br />
însă are nevoie <strong>de</strong> reconstrucţie (restaurare).<br />
Ivanov G. S. împreună cu alţi autori în culegerea „Pădurea <strong>de</strong> la Hârbovăţ” (1970) a <strong>de</strong>scris<br />
experienţa a mai multor ani <strong>de</strong> împădurire a stepei în Pădurea <strong>de</strong> la Hârbovăţ, care începând cu<br />
1870 reprezintă baza <strong>de</strong>sfăşurării experimentelor. Lucrarea prezintă în mod clar cauzele crizelor<br />
caracteristice culturilor <strong>de</strong> stejar şi altor specii în condiţii <strong>de</strong> secetă; au fost propuse măsuri <strong>de</strong><br />
prevenire a acestora, inclusiv şi la etapa <strong>de</strong> cultivare silvică (amplasarea punctată, întreruptă cu<br />
scopul <strong>de</strong> a asigura spaţiu şi, în consecinţă, o mai mare asigurare cu umiditate şi posibilitate <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>zvoltare a stejarului) şi la tăierile <strong>de</strong> îngrijire (formarea plantaţiilor cu 2 nivele, care creează<br />
posibilitatea ca stejarul să-şi formeze o coroană cât mai mare). A fost analizat şi procesul <strong>de</strong> creştere,<br />
productivitatea culturilor <strong>de</strong> stejar, salcâm alb, glădiţă, frasin şi nuc. Concluziile obţinute<br />
55
56<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
sunt incontestabil valabile şi <strong>pentru</strong> alte păduri din sud – <strong>pentru</strong> gârneţuri, inclusiv şi cele <strong>de</strong> pe<br />
teritoriul zonei.<br />
Au fost efectuate studii voluminoase şi <strong>de</strong> succes şi <strong>de</strong> către Staţia experimentală silvică moldovenească<br />
referitor la selecţia şi tehnica agricolă <strong>de</strong> cultivare a plopilor hibrizi (Nikanorov G.<br />
M,, 1970) în ocolul silvic experimental din Hârbovăţ din lunca inundabilă a Nistrului în rezervaţia<br />
„Gura-Bâcului”. Constatările, <strong>de</strong>sigur, sunt valabile şi <strong>pentru</strong> condiţiile luncii inundabile <strong>de</strong><br />
mai la sud – <strong>pentru</strong> ocolurile silvice din Talmaza şi Olăneşti. Din păcate, în procesul <strong>de</strong> punere<br />
în aplicare a recomandărilor <strong>pentru</strong> înmulţirea soiurilor (hibri<strong>de</strong>) <strong>de</strong> plop s-au admis abateri.<br />
Intensificarea proceselor <strong>de</strong> <strong>de</strong>gradare a plantaţiilor forestiere din ultimii ani se datorează reglării<br />
fluxului Nistrului. S-au schimbat condiţiile <strong>de</strong> umiditate, a scăzut nivelul apelor subterane<br />
şi a nivelului apei în albia veche. Plantaţiile preexploatabile, exploatabile şi trecute <strong>de</strong> vârsta exploatabilităţii<br />
nu sunt în stare să-şi modifice sistemul radicular format, ceea ce <strong>de</strong>termină o scă<strong>de</strong>re<br />
a stabilităţii şi, prin urmare duce la uscare şi <strong>de</strong>gradare. Maiaţchi N. I. a elaborat un proiect<br />
<strong>de</strong> reconstruire a plantaţiilor <strong>de</strong>gradate din „Grădina Turcească”, care a fost aprobat <strong>de</strong> Consiliul<br />
ştiinţifico-tehnic al Agenţiei „Moldsilva”. Proiectul inclu<strong>de</strong>a o etapă pregătitoare - diferite tipuri<br />
<strong>de</strong> tăieri – <strong>de</strong> regenerare, tăieri sanitare rase, tăieri sanitare selective, rărituri târzii. În cazul<br />
ultimelor două în plantaţii se aleg nişte luminişuri şi se fac nişte ochiuri cu diametrul <strong>de</strong> 30 -35<br />
m din contul speciilor <strong>de</strong> la etajul doi– aceste locuri sunt <strong>de</strong>stinate creării culturilor <strong>de</strong> stejar.<br />
Există şi o experienţă <strong>de</strong> creare a plantaţiilor <strong>de</strong> protecţie <strong>de</strong> tip per<strong>de</strong>a şi masiv în <strong>zona</strong> <strong>de</strong> sud<br />
a Moldovei (Zîcov, 1973, 1977, Paladiiciuc, 1986, Pinciuc, 1986 ş.a.).<br />
Flora şi vegetaţia. Studiul florei şi vegetaţiei Transnistriei <strong>de</strong> Jos s-a <strong>de</strong>sfăşurat în cadrul studierii<br />
regiunii dintre Nistru şi Prut în <strong>de</strong>cursul unei perioa<strong>de</strong> <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> în<strong>de</strong>lungate (mai mult<br />
<strong>de</strong> 200 ani). Informaţii fragmentare <strong>de</strong>spre floră sunt expuse în lucrările lui N. K. Sredinskii<br />
(1872-1873), Lipskii V. I. (1889, 1894), Şmalhausen M. I. (1895), Tr. Savulescu, T. Rayss (1924,<br />
1926, 1934). Studii mai <strong>de</strong>taliate ale teritoriului s-au efectuat în perioada sovietică (V.N. Andreev,<br />
1957; T.K. Gorîshina, 1969 KR Vitko, 1984; TS Ghei<strong>de</strong>man, V.A.Chirtoca, 1975; T.S. Ghei<strong>de</strong>man,<br />
L.P. Nikolaeva, 1975, 1986, T. S. Ghei<strong>de</strong>man, 1980; N. V. Smirnova-Garaeva, 1975, 1980;<br />
G.A. Şabanova, 1989, etc.) Totuşi, nici acestea nu au fost orientate spre studierea zonei Nistrului<br />
<strong>de</strong> Jos în întregime. Rezultatele studiului vegetaţiei sunt expuse în lucrările lui Okinşevici N.<br />
(1905), Pacioskii I. K. (1914), Ghei<strong>de</strong>man T. S. (1964) Smirnov-Garayeva N.V. (1975, 1980).<br />
T. S. Ghei<strong>de</strong>man şi V. A. Chirtoca (1975) au oferit o scurtă sinteză <strong>de</strong>spre ferigile care populează<br />
bazinele acvatice ale Nistrului <strong>de</strong> Jos. Microfitobentosul albiei vechi a Nistrului, a bazinelor<br />
Nistrului <strong>de</strong> Jos şi a braţului Turunciuc a fost studiat <strong>de</strong> Zubcu V.I. (1980), Danilov I.E.<br />
(1989), V. Şalari V. M., Bolea L. G., Yaloviţkaia N. I. (1973). Cu părere <strong>de</strong> rău, starea albiei vechi<br />
a Nistrului şi a altor bazine acvatice interne s-a schimbat foarte mult <strong>de</strong> atunci.<br />
A fost i<strong>de</strong>ntificată componenţa florei, s-a analizat compoziţia floristică generală şi a speciilor<br />
rare <strong>de</strong> plante vasculare (Şabanova G. A., Izverscaia T. D., 2000, 2001, 2004), s-au analizat<br />
problemele <strong>de</strong> conservare a diversităţii floristice şi fitocenotice a Transnistriei <strong>de</strong> Jos (Şabanova<br />
G. A., Izverscaia T. D., Negru A. G., 2001), s-a elaborat o argumentare ştiinţifică <strong>pentru</strong> crearea<br />
ariei protejate în lunca Talmaza (Andreev A. V., Izverscaia T. D., Jurminskii S. D., 1999), au<br />
fost evaluate pericolele care ar ameninţa componentele diversităţii parcului naţional „Nistrul<br />
<strong>de</strong> Jos” în curs <strong>de</strong> creare (Andreev A. V., Gorbunenco P. N., Izverscaia T. D. ş.a., 2004), s-au<br />
analizat obiectele cheie ale agrobiodiversităţii din Zona <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos” (Andreev A. V.,<br />
Gorbunenco P. N., Derjanschi V. V., Jurminskii S. P., Izverscaia T. D ş.a., 2005). S-a efectuat un<br />
studiu complex al florei şi vegetaţiei <strong>de</strong> stepă a Nistrului <strong>de</strong> Jos (Şabanova G. A., Ţurcanu V. F.,<br />
Izverscaia T. D., Derjanschi V. V., ş.a., 2005, 2007). A fost investigată starea actuală a păşunilor<br />
<strong>de</strong> stepă din raioanele sudice ale Republicii Moldova (Izverscaia T. D., Ghendov V. S., Sîrodoev<br />
G. N., 2009). A fost făcută o analiză a transformărilor peisajere <strong>de</strong> pe teritoriul zonei Nistrului <strong>de</strong>
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Jos, a fost evaluat gradul <strong>de</strong> transformare a ariilor naturale, a teritoriului arat excesiv şi cu multe<br />
comunităţi <strong>de</strong> stepă şi <strong>de</strong> luncă foarte <strong>de</strong>gradate, utilizate <strong>pentru</strong> păşunatul nereglementat. Au<br />
fost elaborate propuneri <strong>pentru</strong> optimizarea organizării peisajului (Izverscaia T. D., Şabanova G.<br />
A., Sîrodoev G. N., Ghendov V. S., 2009).<br />
Vertebratele terestre. La sfârşitul secolului XIX Nistrul <strong>de</strong> Jos era un teritoriu vast <strong>de</strong> zone<br />
ume<strong>de</strong>, care se întin<strong>de</strong>a <strong>de</strong> la Ben<strong>de</strong>r până la gura Nistrului (Davidovici, 1879), un<strong>de</strong> se întâlneau<br />
multe raţe, lebe<strong>de</strong>, gâşte, culici, pelicani. Conform <strong>de</strong>scrierilor lui Davidovici S. V., zonele<br />
ume<strong>de</strong> ale Nistrului reprezentau un a<strong>de</strong>vărat regat al vânatului acvatic.<br />
Primele date ştiinţifice ale ornitofaunei Transnistriei au fost prezentate în lucrarea unuia dintre<br />
pionerii studierii multilaterale a naturii raioanelor <strong>de</strong> sud ale Imperiului Rus - A. Nordman (1840),<br />
iar apoi în studiul lui Radakov V. N. (1881), care se referea la raioanele Dubăsari şi Ben<strong>de</strong>r. Pe acest<br />
teritoriu au fost colectate 72 specii <strong>de</strong> păsării şi s-au făcut anumite observaţii vizuale.<br />
O contribuţie mare în studierea faunei sudului Basarabiei, inclusiv şi a cursului inferior al fluviului<br />
Nistru, au adus (aproape 10 lucrări) şi studiile lui Brauner A. A. (sf. sec. XIX – anii 30 ai sec<br />
XX). Comunicatul său numit „Zoologia agricolă” (O<strong>de</strong>sa, 1923), a fost luată <strong>de</strong> către succesorii<br />
săi în calitate <strong>de</strong> punct <strong>de</strong> referinţă în istoria studierii mamiferelor mărunte. În această lucrare,<br />
probabil din greşeală, autorul menţionează chiţcanul <strong>de</strong> apă (Neomys fodiens) în locul chiţcanului<br />
mic <strong>de</strong> apă (N. anomalus) care trăia în această regiune. În lucrările lui A. I. şi F. F. Ostermanov, <strong>de</strong><br />
asemenea se conţin informaţii cu privire la speciile din cursul inferior al Nistrului.<br />
A treia perioadă a început în anul 1940. Datorită cercetărilor ecologico-faunistice ale lui Puzanov<br />
I. I. şi Nazarenco L. F. ornitofauna Nistrului <strong>de</strong> Jos a fost <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> bine studiată (mai mult<br />
<strong>de</strong> 20 lucrări). Chiar şi în anii ’40 aici puteau fi văzute un număr mare <strong>de</strong> păsări, menţionate încă<br />
<strong>de</strong> Davidovici, inclusiv lopătarul (Platalea leucorodia), ţigănuşul (Plegadis falcinellus şi diferiţi<br />
stârci (Averin, 1971).<br />
Din anul 1956 fauna vertebratelor Republicii şi în special a acestei regiuni a fost cercetată <strong>de</strong><br />
către colaboratorii Institutului <strong>de</strong> Zoologie al Aca<strong>de</strong>miei <strong>de</strong> Ştiinţe din Moldova. Rezultatele au<br />
fost publicate în câteva zeci <strong>de</strong> articole ale aca<strong>de</strong>micianului I. M. Ganea, profesorilor I. V. Averin,<br />
G. A. Uspenskii, M. N. Lozan ş.a. În lucrările lui Corcimar N.D. (1962, 1969) sunt prezentate<br />
date referitor la biologia bursucului(Meles meles), a j<strong>de</strong>rului <strong>de</strong> pădure (M. martes) şi <strong>de</strong> piatră<br />
(Martes foina). În studiile efectuate <strong>de</strong> M. N. Lozan şi G. A. Uspenskii (1966), G. A. Uspenskii<br />
(1972) referitor la mamiferele <strong>de</strong> vânătoare sunt amintite 10 specii <strong>de</strong> animale <strong>de</strong> pradă, inclusiv<br />
j<strong>de</strong>rul <strong>de</strong> pădure, hermelina (Mustela erminea), vidra (Lutra lutra), nurca europeană (Mustela<br />
lutreola) şi pisica sălbatică (Felis silvestris), ulterior incluse în Cartea Roşie a Republicii Moldova.<br />
Date referitor la rozătoare, inclusiv şi cele din zonă, se găsesc în monografiile lui Lozan M. N.<br />
(1970, 1971). Articole actuale <strong>de</strong>spre mamifere sunt foarte puţine. Fauna <strong>de</strong> lilieci din pădurea<br />
Chiţcani şi din lunca Talmaza a fost studiată <strong>de</strong> Bondarenco A. M. (2006).<br />
După <strong>de</strong>mararea procesului <strong>de</strong> regulare a regimului Nistrului, a <strong>de</strong>secării şi arării zonelor<br />
ume<strong>de</strong> în anii ’50 ai sec. XX, au avut loc schimbări drastice în fauna păsărilor. Totuşi încă se mai<br />
întâlnea într-un număr mare Aythya nyroca şi Netta rufina, raţe <strong>de</strong> râu. Din 30 <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> culici<br />
care se întâlneau aici, îşi făceau cuiburi 6 (Averin, 1971), dintre care cuibărirea speciilor Limosa<br />
limosa şi Numenius arquata nu mai este observată în prezent.<br />
Reducerea teritoriului zonelor ume<strong>de</strong> (începutul anilor ’60) a dus la o micşorare drastică a<br />
bogăţiei faunei, totuşi a fost observată cuibărirea a astfel <strong>de</strong> specii rare precum: Haliaeetus albicilla,<br />
Pandion haliaetus, Podiceps grizegena, Platalea leucorodia, Plegadis falcinellus, Falco herrug,<br />
Columba oenas. De atunci au început să dispară Bubo bubo, Aquila chrysaetus, Circaetus gallicus,<br />
Columba livia, Falco naumanni, Neophron percnopterus; foarte rar se mai observa Gyps fulvus,<br />
Aegipius monachus (Averin, 1971). O importanţă mare <strong>pentru</strong> fauna păsărilor Nistrului <strong>de</strong> Jos<br />
l-au avut zonele ume<strong>de</strong> extinse cândva în cursul <strong>de</strong> jos al Răutului, un<strong>de</strong> îşi aveau habitatul o<br />
57
58<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
mulţime <strong>de</strong> păsări acvatice şi <strong>de</strong> mlaştină. În rezultatul <strong>de</strong>secării zonelor ume<strong>de</strong> au avut loc<br />
perturbări chiar şi în direcţia torentului migranţilor <strong>de</strong> toamnă, care s-a <strong>de</strong>plasat spre sud-vest<br />
(Uspenschii, 1968).<br />
În general, datele <strong>de</strong>spre păsări până în anii ’70 ai secolului trecut se limitau la ornitologia<br />
agricolă sau erau legate <strong>de</strong> fauna <strong>de</strong> vânătoare. Mai târziu aceste informaţii au fost completate<br />
din contul studiilor migraţiei păsărilor. Este cunoscut faptul privind micşorarea drastică a numărului<br />
păsărilor <strong>de</strong> pradă şi a bufniţelor. De exemplu, în anii ’70 <strong>de</strong>nsitatea populaţiei bufniţelor<br />
constituia 2, a acvilei–pitici – 70-90, a şoimului-<strong>de</strong>-dumbravă – 12 perechi/100 km 2 ; la sfârşitul<br />
anilor ’70 <strong>de</strong>nsitatea şoimului-<strong>de</strong>-dumbravă constituia <strong>de</strong>ja 0,8 perechi/km 2 (Zubcov, 1983).<br />
Mai târziu şoimul-<strong>de</strong>-dumbravă şi bufniţa nu se mai întâlneau cuibărind, la fel ca şi ţigănuşul şi<br />
altele, dar au apărut cormoranul-mic şi stârcul galben (Ganea, Zubcov, 1983).<br />
Informaţiile <strong>de</strong> mai târziu <strong>de</strong>spre păsările Nistrului <strong>de</strong> Jos erau, <strong>de</strong> asemenea, sumare (Jurminschii,<br />
1992, 1998, 1999, Cunicenco, 1999, ş.a.). Acestea conţin date <strong>de</strong>spre cuibăritul stârcului-galben<br />
şi a egretei-mari, berzei negre, cormoranului mic, şi <strong>de</strong>spre observarea acvilei-pitice,<br />
şoimului călător, ţigănuşului, lopătarului, pelicanilor, ş.a. Cu toate acestea până recent studii<br />
complete <strong>de</strong>spre fauna păsărilor nu au fost realizate, în <strong>de</strong>osebi în ceea ce priveşte paserinele.<br />
Pe teritoriul zonei în diferite anotimpuri au fost observate 142 <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> păsări (Jurminschii,<br />
1998), inclusiv 54 <strong>de</strong> specii paserine cuibărind. Studiul ornitofaunei zonei din iunie 1999, a <strong>de</strong>scoperit<br />
pe meandrele dintre satele Talmaza şi Crocmaz 95 specii <strong>de</strong> păsări. Cele <strong>de</strong> bază erau:<br />
Parus major, Fringilla coelebs, Luscinia luscinia, Phylloscopus collibita, Columba palumbus, Sturnus<br />
vulgaris, Phoenicurus phoenicurus, Emberiza citronella, Alauda arvensis, Motacilla alba, M.<br />
flava, Anthus pratensis, Carduelis carduelis, Miliaria calandra (Jurminschii, 1999). Pe meandrele<br />
acoperite <strong>de</strong> vegetaţie naturală, au fost remarcate <strong>de</strong> la 10 la 47 <strong>de</strong> specii, în timp ce pe meandrele<br />
cu teren agricol cultivat (câmp, păşune, livadă) au fost înregistrate respectiv 16, 17 şi 22<br />
<strong>de</strong> specii. Pe meandrele <strong>de</strong> pădure, în funcţie <strong>de</strong> complexitatea structurii pădurilor, s-au evi<strong>de</strong>nţiat<br />
<strong>de</strong> la 10 la 36 <strong>de</strong> specii. Pe meandrele cu pajişti şi cu iazul gospodăresc piscicol abandonat<br />
s-au i<strong>de</strong>ntificate 47 <strong>de</strong> specii, cele mai multe dintre ele fiind păsări ale complexului palustru. Pe<br />
mlaştina Togai şi în împrejurimile sale s-au înregistrat 39 specii <strong>de</strong> păsări. Dintre speciile rare la<br />
cuibărit au fost remarcate Phalacrocorax pygmeus, Crex crex, Cygnus olor, Ciconia nigra, Egretta<br />
alba, Hieraaetus pennatus, pe teritoriul adiacent al Ucrainei - Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s.<br />
De la mijlocul anilor ’90 ai secolului XX până în prezent ornitofauna porţiunii transnistrene a<br />
Zonei <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos” a fost studiată <strong>de</strong>: A.M. Arhipov (1996, 2002 2002b, 2003, 2005);<br />
A.M. Arhipov, G.V. Fesenko (2005); A.A. Kunicenko, A.A. Tişcenkov (1999, 2000, 2001); A.A.<br />
Tişcenkov (1998, 2001, 2002, 2004, 2005); A.A. Tişcenkov, A.A. Aptekov (2001); A.A. Tişcenkov,<br />
D.V. Medve<strong>de</strong>nko (2001); . A.A. Tişcenkov, P.V. Gorohovski, A.A. Storojenko şi coautori (2005);<br />
A.A. Tişcenkov, S.I. Filipenko şi coautori (2006); N.A. Romanovici, A.A. Tişcenkov (2008).<br />
După Brauner primele date <strong>de</strong>spre herpetofauna Nistrului <strong>de</strong> Jos se pot găsi în lucrările lui Didusenko<br />
(1959), dar mai <strong>de</strong>taliat aceasta a început să fie studiată în anii 70 ai secolului XX (Tofan,<br />
1970, 1972, 1975). În aceste lucrări este dată o revizuire a tuturor speciilor <strong>de</strong> reptile şi amfibieni<br />
ale regiunii în întregime, dar informaţii <strong>de</strong>spre distribuirea teritorială nu au fost concretizate. Nu<br />
există <strong>de</strong>talizări nici în cartea „Reptilele şi amfibienii Moldovei” (Popa, Tofan, 1982).<br />
Mai <strong>de</strong>taliat răspândirea reptilelor se studiază din anii 80. S-a stabilit că în regiunea Nistrului<br />
<strong>de</strong> Jos vieţuiesc 11 specii, dintre care majoritatea sunt incluse în Cartea Roşie a Republicii.<br />
O comparaţie cu primele date <strong>de</strong>spre herpetofauna Nistrului <strong>de</strong> Jos ce se conţin în catalogul<br />
Muzeului Teritoriului Basarabean (1907-1912), permite <strong>de</strong> a remarca reducerea bogăţiei <strong>de</strong> specii<br />
pe multe sectoare. Astfel, în apropiere <strong>de</strong> Ben<strong>de</strong>r din 6 specii ce se întâlneau aici au rămas<br />
doar 2 (Natrix nattrix şi N. tesselata). Pe teritoriul zonei au fost i<strong>de</strong>ntificate refugii ale speciilor<br />
rare Elaphe longissima şi Coronella austriaca, <strong>de</strong> exemplu lângă satele Copanca şi Răscăeţi cu o
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
<strong>de</strong>nsitate medie <strong>de</strong> 10 unităţi/ha; sunt <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> obişnuite <strong>pentru</strong> acest sector speciile Lacerta<br />
viridis, L. agilis, Natrix natrix, N. tesselata (Ţurcanu, 1997, 1998). Popularea Vipera ursini în regiunea<br />
Nistrului <strong>de</strong> Jos nu a fost <strong>de</strong>monstrată, Elaphe quatuorlineata a fost remarcată doar lângă<br />
satele Răscăeţi şi Purcari (Ţurcanu, 1999).<br />
Informaţii <strong>de</strong>spre amfibieni sunt şi mai puţine. Este cunoscut faptul că pe teritoriul zonei<br />
vieţuiesc 11 specii. Cele mai răspândite dintre acestea sunt: Bufo viridis, Hyla arborea, complexul<br />
Rana ridibunda - R. esculenta (Ţurcanu, 1999). În legătură cu neclaritatea înţelegerii <strong>de</strong> către<br />
diferiţi specialişti a statutului sistematic, au fost <strong>de</strong>valorizate şi aşa fragmentare datele <strong>de</strong>spre<br />
răspândirea unor câtorva specii <strong>de</strong> broaşte.<br />
În 2008 a fost publicată lucrarea „Despre hotarul <strong>de</strong> sud al răspândirii hibridului Rana esculenta<br />
(Ranidae, Anura, Amphibia) pe teritoriul Ucrainei şi Moldovei: datele ADN-citometriei<br />
(Borkin şi alţii, 2008), un<strong>de</strong> sunt prezentate datele <strong>de</strong>spre popularea speciilor complexului dat<br />
şi <strong>pentru</strong> teritoriul zonei <strong>Ramsar</strong>. Tot atunci a apărut şi lucrarea O.S. Bezman-Moseiko (2008)<br />
„Despre compoziţia herpetofaunei Transnistriei (datele preliminare)”, un<strong>de</strong> este prezentată informaţia<br />
<strong>de</strong>spre răspândirea herpetofaunei întregii regiuni, inclusiv regiunea luncii Nistrului.<br />
În total <strong>de</strong>spre fauna vertebratelor Nistrului <strong>de</strong> Jos s-au publicat mai mult <strong>de</strong> 90 <strong>de</strong> lucrări.<br />
Nevertebrate. Datele privind evaluarea stării entomofaunei şi valorii habitatelor <strong>pentru</strong> menţinerea<br />
insectelor zonei <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos” sunt <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> fragmentare. Literatura entomologică<br />
<strong>de</strong> bază, inclusiv privind teritoriile <strong>de</strong>-a lungul Nistrului este <strong>de</strong>dicată studiului vătămătorilor<br />
plantelor agricole şi entomofagilor în agrocenoze.<br />
Regiunea pădurii <strong>de</strong> la Gârboveţ, amplasată pe cumpăna apelor a porţiunilor gurilor afluenţilor<br />
<strong>de</strong> dreapta a jumătăţii <strong>de</strong> sus a Nistrului <strong>de</strong> Jos – râurile Bâc şi Botna intră în componenţa<br />
sectorului <strong>de</strong> stepă basarabean, <strong>pentru</strong> care este caracteristică abun<strong>de</strong>nţa speciilor balcanice, ce<br />
cu toate acestea nu trec spre est, iar elementele mediteraneene aproape că lipsesc (Medve<strong>de</strong>v,<br />
1957). Dar această raionare se bazează pe câteva familii <strong>de</strong> gândaci. Puţin mai la nord în lunca<br />
Nistrului printre coleopterele altor taxoane, din contra, au fost i<strong>de</strong>ntificate nu numai elemente<br />
europene, dar şi mediteraneene şi pontice (Neculiseanu, 1998). Barsov (1070) afirma că în componenţa<br />
fluturilor (Lepidoptera) aici predomină speciile mediteraneene, iar cele vest-europene<br />
şi balcanice sunt puţine. Strianova (1970) remarcă că printre nevertebratele terestre în lunca din<br />
apropiere <strong>de</strong> s. Grigoriopol (porţiunea <strong>de</strong> sus a Nistrului <strong>de</strong> Jos, malul drept) sunt prezente un<br />
şir <strong>de</strong> specii găsite în pădurile Moldovei centrale şi <strong>de</strong> nord, dar ele lipsesc în apropiere <strong>de</strong> or. Tiraspol<br />
(mijlocul cursului <strong>de</strong> jos, malul stâng). În ansamblu aceasta poate însemna că în raionul<br />
Ben<strong>de</strong>r (malul drept) – Tiraspol concomitent traversează hotarele latitudinale şi meridionale <strong>de</strong><br />
răspândire a speciilor. Aceasta este <strong>de</strong>monstrat şi <strong>de</strong> datele lui Poiras (1998) privind gărgăriţa<br />
Apionidae: complexele Apionidae ale podişului transnistrean (<strong>de</strong>-a lungul Nistrului <strong>de</strong> Mijloc)<br />
şi câmpiei Nistrului <strong>de</strong> Jos se <strong>de</strong>osebesc foarte mult (30% din totalul speciilor), în pofida prezenţei<br />
pronunţate <strong>de</strong>-a lungul Nistrului <strong>de</strong> Mijloc a xerofitelor auribiotice şi mezofitelor <strong>de</strong> stepă.<br />
Toate acestea duc la o înţelegere a cauzelor bogăţiei înalte <strong>de</strong> specii în regiunea Nistrului <strong>de</strong><br />
Jos, dar <strong>pentru</strong> un prognostic a prezenţei speciilor rare nu prea oferă multe lucruri.<br />
Materiale privind fauna albinelor (Apoi<strong>de</strong>a) a habitatelor amplasate <strong>de</strong>-a lungul Nistrului <strong>de</strong><br />
Jos sunt divizate în mai multe articole (Andreev etc. 1986, 1988, 1989, 1991а, 1991b), <strong>de</strong>şi acestea<br />
constau în mare parte din colecţii neregulate, sau se referă la polenizatorii culturilor agricole.<br />
Cu toate acestea, conform acestor date se observă că fauna malului stâng al Nistrului <strong>de</strong> Jos este<br />
sărăcită, <strong>de</strong>oarece aici sunt puţine habitate naturale. Pentru justificarea măsurilor <strong>de</strong> protecţie a<br />
faunei au importanţă următoarele concluzii:<br />
– în agrolandşaft doar un număr anumit <strong>de</strong> habitate naturale sunt capabile în <strong>de</strong>plină măsură<br />
să menţină bogăţia <strong>de</strong> specii a staţiunii recipiente (Andreev, 2009);<br />
– diversitatea <strong>de</strong> specii în habitatele întinse (<strong>de</strong> tip trenă) este mai redusă <strong>de</strong>cât într-o<br />
59
60<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
configuraţie compactă (Andreev et al., 1993), ce este <strong>de</strong>monstrat şi <strong>de</strong> alţi autori (Baz,<br />
Garcia-Boyero, 1995) în raport cu fluturii.<br />
Date fragmentare <strong>de</strong>spre libelulele Nistrului <strong>de</strong> Jos există în primele lucrări serioase privind<br />
acest grup în Moldova (Brauner, 1912, Bezvali, 1932), atunci când existau condiţii mai favorabile<br />
<strong>de</strong> existenţă. Aceste lucrări nu oferă informaţii <strong>de</strong>spre bogăţia faunei locale.<br />
Dintre lucrările contemporane pot fi menţionate articolele A.V. Andreev (1998) şi A.V. Andreev<br />
şi V.V. Derjanschi (2004a). În <strong>zona</strong> „Nistrului <strong>de</strong> Jos” au fost i<strong>de</strong>ntificate 33 specii; în<br />
sectorul Lunca Talmaza se cunosc 23 <strong>de</strong> specii, în rezervaţia naturală „Mlaştina Togai” – 19, în<br />
rezervaţia peisajeră „Grădina Turcească” – 17, pe meandrul mlăştinos în apropiere <strong>de</strong> Purcari<br />
– 11 specii. Este arătat în comparaţie cu alte arii naturale protejate mari, că aceasta este o concentraţie<br />
remarcabilă <strong>de</strong> specii Odonata.<br />
Fauna insectelor ortoptere nu a fost studiată special, este cunoscut articolul L. Kotomina şi N.<br />
Alexandrova (2003), ce se referă la ortopterofauna din împrejurimile or. Tiraspol.<br />
Date fragmentare (<strong>de</strong> exemplu <strong>de</strong>spre Lucanus cervus L. în lunca <strong>de</strong> lângă s. Talmaza) privind<br />
diverse familii pot fi găsite în lucrările S.I.Medve<strong>de</strong>v şi D.S. Şapiro (1957), B.P. Adaşkevici (1972)<br />
- Carabidae, Staphilinidae, V.G. Ostaficiuk (1971) – Elateridae. Coleopterofauna Nistrului <strong>de</strong><br />
Jos a fost special studiată <strong>de</strong> un şir <strong>de</strong> autori: Maţiuk V.A: (2005) – familia Carabidae; Kotomina<br />
L.V. şi Şeşniţan S.S. (2008, 2009, 2010) – diverse familii, în principal Carabidae, Hydra<strong>de</strong>phaga<br />
и Hidrophilidae; Poiras A., Veresceaghin B. şi Calestru L. (2008) – familiile Chrysomelidae и<br />
Curculionidae.<br />
Informaţii privind lepidopterele Nistrului <strong>de</strong> Jos s-au publicat foarte puţin (Andreev, Derjanschi,<br />
1999 şi 2004). Date fragmentare <strong>de</strong>spre unele specii <strong>de</strong> himenoptere se întâlnesc în lucrările<br />
V.M. Ermolenko şi S.G. Plugaru (1973), Sinelisciova V.A. (1973), dar în principal atenţia a<br />
fost acordată studiului himenopterelor parazitare.<br />
Macronevertebratele acvatice ale zonei practic nu sunt studiate, majoritatea studiilor realizate<br />
se referă nemijlocit la fluviul Nistrului (Ecosistemul Nistrului <strong>de</strong> Jos în condiţiile impactului antropogen<br />
intensificat, 1990), hidrofauna altor tipuri <strong>de</strong> bazine acvatice practic nu este studiată.<br />
Într-o lucrare scurtă (Neculiseanu et al., 1993) se conţin date generalizate <strong>de</strong>spre răspândirea<br />
speciilor rare <strong>de</strong> insecte din Moldova, în baza unor date segmentare şi parţial învechite. Ultimele<br />
publicaţii un<strong>de</strong> parţial sunt indicate distribuirea şi răspândirea animalelor şi plantelor rare ale<br />
regiunii sunt Cartea Roşie a Moldovei (2001) şi Cartea Roşie a Transnistriei (2009).<br />
Estimarea importanţei zonei „Nistrului <strong>de</strong> Jos”. Cele mai complete date <strong>de</strong>spre fauna şi flora,<br />
diversitatea asociaţiilor <strong>de</strong> plante şi tipurile <strong>de</strong> fitocenoze ale comunităţilor silvice şi ierboase au<br />
fost obţinute pe parcursul ultimilor 12 ani, în principal, în cadrul proiectelor Societăţii Ecologice<br />
„BIOTICA”, <strong>de</strong>dicate studierii şi conservării biodiversităţii bazinului Nistrului:<br />
Elaborarea concepţiei restaurării fluviului Nistrul (cu suportul Fondului MacArthur,<br />
1998-1999),<br />
– Conservarea zonelor ume<strong>de</strong> ale Nistrului <strong>de</strong> Jos (Convenţia <strong>Ramsar</strong>, 2001-2002),<br />
– Conservarea biodiversităţii ecosistemelor <strong>de</strong>ltei Nistrului <strong>de</strong> Jos (Fondul Global <strong>de</strong> Mediu<br />
şi Banca Mondială, 2002-2005),<br />
– Conservarea speciilor periclitate <strong>de</strong> şerpi şi restaurarea habitatelor <strong>de</strong> stepă (Societatea<br />
zoologică <strong>de</strong> la Frankfurt, 2004),<br />
– Elaborarea planului <strong>de</strong> <strong>management</strong> <strong>pentru</strong> Lunca Talmaza şi conservarea speciilor <strong>de</strong><br />
lilieci (Fondul Michael Otto, 2005).<br />
Unele evaluări importante ale <strong>de</strong>plasării climaterice au fost efectuate în cadrul proiectului<br />
UNDP (Fondul Ecologic <strong>de</strong> Mediu) „Mo<strong>de</strong>larea schimbărilor climatice”.<br />
Principalul document <strong>de</strong> evaluare este schema informaţională (2003) amplasată pe pagina web<br />
(http://ramsar.wetlands.org/Database/Searchforsites/tabid/765/language/en-US/Default.aspx) a
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Convenţiei <strong>Ramsar</strong> a zonelor ume<strong>de</strong> <strong>Ramsar</strong> (Information Sheet on <strong>Ramsar</strong> Wetlands – RIS).<br />
Argumentarea ştiinţifică a creării parcului naţional „Nistrul <strong>de</strong> Jos” (Andreev, Gorbunenko,<br />
Jurminschii, Izverskaia şi alţii, 2004) conţine evaluări mai actuale ale faunei, florei şi a speciilor<br />
rare, ce <strong>de</strong>monstrează priorităţile zonei în raport cu ariile protejate mari din Moldova.<br />
1.5 Populaţia şi folosinţa terenurilor<br />
1.5.1. Administrarea <strong>de</strong> stat şi populaţia<br />
Teritoriul <strong>de</strong> pe malul drept al zonei se situează în limitele a două raioane administrative.<br />
Satele Popeasca, Talmaza, Cioburciu, Răscăeţi, Purcari, Olăneşti, Crocmaz, Tudora şi Palanca<br />
intră în componenţa raionului Ştefan-Vodă; iar Copanca, Plop-Ştiubei, Cârnăţeni şi Grădiniţa<br />
– în raionul Căuşeni. Primarii satelor împreună cu consiliile locale constituie autorităţile <strong>de</strong><br />
nivel administrativ întâi, care <strong>de</strong>ţin controlul asupra terenurilor publice locale, inclusiv şi asupra<br />
fondului <strong>de</strong> rezervaţii, păşuni ş.a. Terenurile agricole, în mare parte sunt în proprietate privată;<br />
aceste terenuri sunt administrate <strong>de</strong> proprietari mari <strong>de</strong> terenuri, <strong>de</strong> întreprin<strong>de</strong>ri care <strong>de</strong>ţin<br />
terenuri proprii şi arendate şi <strong>de</strong> producători agricoli mici. Autorităţile locale <strong>de</strong> nivelul întâi se<br />
supun consiliului raional şi preşedintelui consiliului raional. În acelaşi timp aceste organe îşi în<strong>de</strong>plinesc<br />
obligaţiunile în conformitate cu Legea privind administraţia publică locală. Principalele<br />
terenuri forestiere se atribuie la întreprin<strong>de</strong>rea silvică Tighina, care se află în subordonarea<br />
Agenţiei „Moldsilva”. Populaţia constituie circa 50 mii <strong>de</strong> oameni.<br />
Teritoriul <strong>de</strong> pe malul stâng al Nistrului este amplasat, în principal, în limitele insulei Turunciuc,<br />
ale cărei terenuri se află în subordonarea consiliilor săteşti ale satelor Glinoe, Crasnoe<br />
şi Nezavertailovca; o parte din terenuri aparţin consiliului sătesc Cremenciug. Preşedinţii consiliilor<br />
săteşti şi consiliile locale constituie autorităţi administrativ <strong>de</strong> nivelul întâi, care <strong>de</strong>ţin<br />
terenurile publice locale. Autorităţile locale <strong>de</strong> nivelul întâi se subordonează consiliului raional<br />
şi preşedintelui acestuia. Terenuri forestiere fac parte din ocolul silvic Slobozia (ins. Turunciuc)<br />
şi Chiţcani, subordonate Organului silvic central din Transnistria. Insula nu este populată, iar<br />
populaţia s. Cremenciug este <strong>de</strong> circa 1000 oameni.<br />
1.5.2. Transportul<br />
Zona <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos” este amplasată în partea <strong>de</strong> sud-est a Moldovei şi are hotar<br />
comun cu regiunea O<strong>de</strong>sa din Ucraina. Hotarul său estic trece pe fluviul Nistru, iar graniţa cu<br />
Ucraina începe <strong>de</strong> la s. Purcari. Hotarul <strong>de</strong> nord trece pe şoseaua <strong>de</strong>-a lungul râului Botna, iar<br />
cel <strong>de</strong> vest – pe traseul Chişinău – Căuşeni – Belgorod- Dnestrovsk cu ramificaţii spre O<strong>de</strong>sa.<br />
Teritoriul zonei este accesibil din orice oraş mare din regiune.<br />
Traficul internaţional. Aeroporturile sunt situate în Chişinău şi O<strong>de</strong>sa, gările feroviare –<br />
în oraşele Chişinău, Ben<strong>de</strong>r, Tiraspol, O<strong>de</strong>sa. Porturi maritime se găsesc în oraşul O<strong>de</strong>sa şi<br />
Belgorod-Dnestrovsk. Gări auto sunt în oraşele Chişinău, Ben<strong>de</strong>r, Tiraspol, O<strong>de</strong>sa, Belgorod-<br />
Dnestrovsk, Căuşeni, Cahul. Gara auto din Ştefan-Vodă are o importanţă locală. Legătura dintre<br />
aceste oraşe şi localităţile <strong>de</strong> pe teritoriul zonei este făcută <strong>de</strong> către autobusele <strong>de</strong> rută.<br />
Rutele interurbane <strong>de</strong> autobuse: Copanca – Ben<strong>de</strong>r, Copanca – Tiraspol, Copanca – Chişinău,<br />
Talmaza – Tiraspol, Talmaza – Ben<strong>de</strong>r, Talmaza – Chişinău (prin Plop-Ştiubei, Grădiniţa,<br />
Cîrnăţeni), Cîrnăţeni – Chişinău, Cioburciu – Chişinău, Răscăeţi – Chişinău, Olăneşti – Chişinău,<br />
Olăneşti – Tiraspol, Olăneşti – Ben<strong>de</strong>r, Chişinău – Tudora.<br />
Rutele interurbane (transfrontiere) <strong>de</strong> autobuse: Talmaza – O<strong>de</strong>sa, O<strong>de</strong>sa – Chişinău, Chişinău<br />
– Belgorod-Dnestrovsk, Olăneşti – O<strong>de</strong>sa.<br />
61
62<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Rutele raionale <strong>de</strong> autobuse: Copanca – Căuşeni (Căuşeni, Plop-Ştiubei, Leuntea), Cîrnăţeni<br />
– Căuşeni, Răscăeţi – Ştefan-Vodă;<br />
Satele raionului Căuşeni. Copanca: rute interurbane <strong>de</strong> autobuse – Copanca – Căuşeni, Copanca<br />
– Ben<strong>de</strong>r, Copanca – Tiraspol, Copanca – Chişinău. Cîrnăţeni: Cîrnăţeni – Căuşeni şi o<br />
rută Cîrnăţeni – Chişinău; ruta tranzit Talmaza – Chişinău. Plop-Ştiubei: tranzit Talmaza – Chişinău.<br />
Grădiniţa şi Leuntea: tranzit Talmaza – Tiraspol, Talmaza – Ben<strong>de</strong>r şi Talmaza – Chişinău.<br />
Satele raionului Ştefan Vodă. Talmaza: Talmaza – Tiraspol, Talmaza – Ben<strong>de</strong>r, Talmaza –<br />
O<strong>de</strong>sa, Talmaza – Chişinău. Popeasca: tranzit O<strong>de</strong>sa – Chişinău, Chişinău – Belgorod–Dnestrovsk.<br />
Cioburciu: Cioburciu – Chişinău. Răscăeţi: Răscăeţi – Chişinău, Răscăeţi – Ştefan Vodă.<br />
Purcari: tranzit spre Chişinău, O<strong>de</strong>sa, Ben<strong>de</strong>r. Olăneşti: Olăneşti – Chişinău, Olăneşti – O<strong>de</strong>sa,<br />
Olăneşti – Tiraspol, Olăneşti – Ben<strong>de</strong>r. Crocmaz: tranzit spre Chişinău şi O<strong>de</strong>sa. Tudora: Chişinău<br />
– Tudora, precum şi rutele tranzit spre Chişinău şi O<strong>de</strong>sa. Palanca: rute internaţionale <strong>de</strong><br />
tranzit spre Chişinău şi O<strong>de</strong>sa, etc.<br />
În afară <strong>de</strong> mijloacele <strong>de</strong> transport enumerate mai sus, în Moldova este bine <strong>de</strong>zvoltată <strong>de</strong>servirea<br />
pasagerilor cu ajutorul microbuzelor, care urmează aceleaşi rute ca şi autobusele şi permit<br />
transportarea spre orice localitate din Moldova. Există posibilitatea <strong>de</strong> a utiliza autoturismele,<br />
chiar şi <strong>de</strong> a le arenda <strong>de</strong> la agenţii corespunzătoare.<br />
Durata călătoriei până la teritoriul zonei <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos”. O călătorie din Chişinău<br />
spre teritoriul zonei cu autobuzul durează 3-4 ore, utilizând un autoturism – 1,5-2 ore, cu un microbuz<br />
<strong>de</strong> rută – circa 2-3 ore. Din O<strong>de</strong>sa până la teritoriul zonei cu autobusul se ajunge în 2-3<br />
ore (în <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> timpul petrecut la controlul vamal şi la verificarea paşapoartelor la trecerea<br />
frontierei <strong>de</strong> stat dintre Moldova şi Ucraina), cu un autoturism – 1-2 ore. Din Tiraspol, cu autobusul,<br />
se poate ajunge pe teritoriul zonei în timp <strong>de</strong> 2-3 ore, cu ajutorul unui autoturism – 1,5-2 ore<br />
(în <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> timpul petrecut la controlul vamal la trecerea frontierei administrative).<br />
Descrierea schemelor drumurilor pe teritoriul zonei „Nistrul <strong>de</strong> Jos” şi specificul lor. Traseul<br />
principal Chişinău – Căuşeni – Belgorod-Dnestrovsk reprezintă hotarul <strong>de</strong> vest al zonei,<br />
un<strong>de</strong> lângă fiecare localitate se află câte o intersecţie dotată cu indicatoare cu <strong>de</strong>numirea acesteia<br />
şi distanţa până la centrul său. Între localităţi trece un drum intern, care asigură o legătură directă<br />
între ele fără necesitatea <strong>de</strong> a ieşi la traseul <strong>de</strong> bază, acest drum traversează centrul satelor,<br />
trecând pe lângă clădirile administrative ale comunelor, situate pe teritoriul zonei. Excepţie <strong>de</strong> la<br />
regulă o face satul Popeasca, a cărui amplasare se află nemijlocit pe traseului principal.<br />
Posibilitatea transportării interne a turiştilor şi a altor vizitatori pe teritoriul zonei. Din<br />
motiv că lungimea zonei este <strong>de</strong> 58 km, iar lăţimea maximă e <strong>de</strong> circa 30 km, este <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> comodă<br />
transportarea vizitatorilor cu ajutorul căruţelor cu cai, călare pe cai, cu bicicletele şi pe jos.<br />
Organizarea rutelor <strong>de</strong> acest gen în anotimpul cald este comodă şi chiar atrăgătoare atât <strong>pentru</strong><br />
turişti, cât şi <strong>pentru</strong> administraţia zonei. Vizitatorii principali ai zonei vor fi locuitorii din oraşe.<br />
Pentru aceştia, elementele exotice, cum ar fi călătoria cu căruţa sau călare pe cal reprezintă<br />
distracţii adăugătoare; în acelaşi timp administraţia zonei are posibilitatea <strong>de</strong> a implica populaţia<br />
locală în organizarea acestor tipuri <strong>de</strong> rute, asigurând un venit adiţional acestor persoane.<br />
Distanţa dintre localităţile din componenţa zonei este <strong>de</strong> circa 7 km. Timpul petrecut pe jos pe<br />
teritoriu în lungime este în medie <strong>de</strong> 12 ore, cu bicicleta – 6 ore.<br />
Starea drumurilor. Traseele centrale din oraşele Chişinău, Tiraspol, Ben<strong>de</strong>r, O<strong>de</strong>sa şi Belgorod-Dnestrovsk<br />
se află într-o stare relativ bună. Drumurile interne dintre localităţile zonei sunt<br />
într-o stare <strong>de</strong>plorabilă, în pofida dorinţei administraţiei locale <strong>de</strong> a le menţine în funcţiune.<br />
Rezolvarea problemei doar la nivel local ar necesita foarte mult timp.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
1.5.3. Istoria culturilor<br />
În <strong>zona</strong> Nistrului <strong>de</strong> Jos sunt prezente foarte multe monumente arheologice – atât pe malul<br />
drept, cât şi pe cel stâng al Nistrului. Numărul total al monumentelor <strong>de</strong>scoperite şi studiate<br />
până la începutul anului 2004 în zonă era <strong>de</strong> 116. Numărul lor poate fi dublat luând în consi<strong>de</strong>raţie<br />
inclu<strong>de</strong>rea în registru a curganelor.<br />
Omul a valorificat această zonă încă în epoca paleoliticului, cele mai vechi monumente datează<br />
cu circa 30 mii <strong>de</strong> ani în urmă şi sunt prezente aproape lângă fiecare localitate din zonă.<br />
În mai multe cazuri (Cioburciu, Tudora) numărul monumentelor este chiar mai mare. Monumentele<br />
acestei ere se referă la astfel <strong>de</strong> fenomene culturale, precum epioriniacul (Răscăeţi) şi<br />
gravetianul <strong>de</strong> est (Cioburciu 1, Tudora 1).<br />
Următoarea epocă, în care <strong>zona</strong> Nistrului <strong>de</strong> Jos a fost <strong>de</strong>ns populată, este eneoliticul tîrziu (4<br />
mii ani î.e.n.), care este reprezentat <strong>de</strong> monumente ale variantei Folteşti-Usatovo din faza târzie<br />
a culturii Cucuteni-Tripoli (Purcari, Tudora 2). Aici se găsesc atât locuinţe vechi, cât şi multe<br />
curgane <strong>de</strong> această cultură (partea cea mai mare, totuşi, <strong>de</strong>ja au fost <strong>de</strong>scoperite prin săpături<br />
arheologice). Cele mai multe curgane sunt prezente în Olăneşti.<br />
Epoca bronzului (3-2 mii ani î.e.n.) este reprezentată în principal <strong>de</strong> curgane, care se referă<br />
aproape la toate culturile cunoscute ale acestei regiuni (cultura Iamna, cultura catacombelor,<br />
cultura ceramicii, Sabatinovca). Cea mai abun<strong>de</strong>ntă este la fel <strong>zona</strong> Olăneşti, precum şi Palanca<br />
(un<strong>de</strong> a fost <strong>de</strong>scoperit şi un grup <strong>de</strong> locuinţe ale culturii Sabatinovca).<br />
În epoca fierului timpuriu (1 mie î.e.n. – secolul V e.n.) monumentele arheologice ale zonei<br />
sunt la fel reprezentate în mare parte <strong>de</strong> curgane. Acestea, în principal, aparţin diferitor grupe<br />
<strong>de</strong> sciţi şi sarmaţi. În<strong>de</strong>osebi se remarcă <strong>pentru</strong> acea vreme necropole ale sciţilor târzii în s.<br />
Glinoe şi Cioburciu <strong>de</strong> pe malul stâng al Nistrului (un<strong>de</strong> a fost <strong>de</strong>scoperită o aşezare <strong>de</strong>stul <strong>de</strong><br />
interesantă). Posedă un interes <strong>de</strong>osebit <strong>pentru</strong> specialişti şi necropola sarmaţiană din Talmaza.<br />
La fel printre monumentele epocii fierului timpuriu trebuie menţionate: necropola getică din<br />
Olăneşti, aşezarea-orăşel getic din Tudora, aşezarea greco-barbare în Tudora şi Copanca; precum<br />
şi un şir <strong>de</strong> tezaure – Răscăeţi (sciţii) şi în<strong>de</strong>osebi tezaurul <strong>de</strong> la Olăneşti, un<strong>de</strong> printre altele<br />
a fost <strong>de</strong>scoperit sfeşnicul din templul Artemi<strong>de</strong>i din Efes. Prezintă interes şi aşezările culturii<br />
Poieneşti-Lukaşevka în Purcari.<br />
Cultura Cerniahovsk (secolul 3-4 e.n.), <strong>de</strong> încheiere a epocii fierului timpuriu este reprezentată<br />
<strong>de</strong> un număr foarte mare <strong>de</strong> monumente în general pe teritoriul Moldovei şi în special în<br />
<strong>zona</strong> Nistrului <strong>de</strong> Jos. Cele mai reprezentative aşezări sunt Tudora 9 şi Palanca 7.<br />
Monumentele arheologice ale evului mediu (sec. 6-17 e.n.) sunt reprezentate <strong>de</strong> slavi, cultura<br />
antică rusească, balcano-dunăreană, diferite grupuri <strong>de</strong> nomazi (pecenegi, cumani), monumente<br />
ale timpurilor hoar<strong>de</strong>i <strong>de</strong> aur, iar apoi moldoveneşti timpurii. Printre acestea cele mai interesante<br />
sunt aşezările slave <strong>de</strong> lângă s. Răscăeţi şi aşezarea culturii balcano-dunăreană Tudora 3.<br />
Majoritatea satelor au fost fondate în secolele XV-XVI<br />
1.5.4. Folosinţa terenurilor<br />
1.5.4.1. Malul drept al Nistrului<br />
Cifrele principale referitor la folosinţa terenurilor sunt prezentate în Tabelul 3 (datele privind<br />
folosinţa terenurilor <strong>pentru</strong> fiecare localitate sunt date în Anexa 4). Terenurile în proprietate<br />
privată cuprind 28041 ha, terenurile proprietate publică – 10875 ha, terenurile în proprietatea<br />
statului– 10875 ha. Terenurile silvice în proprietatea statului se află în administrarea întreprin<strong>de</strong>rii<br />
<strong>pentru</strong> silvicultură Tighina din componenţa Agenţiei „Moldsilva”.<br />
63
64<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Tabel 3<br />
Informaţie privind folosinţa terenurilor în <strong>zona</strong> <strong>Ramsar</strong>, raioanele Căuşeni şi Ştefan Vodă<br />
Tipurile <strong>de</strong> terenuri Suprafaţa totală Tipurile <strong>de</strong> terenuri Suprafaţa totală<br />
I. terenuri agricole: 25066 II. terenurile localităţilor: 3770<br />
incl: teren arabil 19649 incl: teren arabil 1408<br />
livezi 1805 livezi 117<br />
viţă <strong>de</strong> vie 3007 viţă <strong>de</strong> vie 1102<br />
pârloagă 467 păşuni 0<br />
drumuri 24 drumuri şi pieţe 480<br />
construcţii 84 construcţii şi ogrăzi 445<br />
păşuni 30 alte terenuri 224<br />
III. Terenuri industriale 430 VI. Terenurile fondului <strong>de</strong> rezervă 6643<br />
incl: drumuri 302 incl: teren arabil 519<br />
construcţii 128 livezi 13<br />
IV. Terenurile fondului silvic 9282 viţă <strong>de</strong> vie 20<br />
incl: proprietate <strong>de</strong> stat 8001 păşuni 2658<br />
proprietatea localităţilor 1281 construcţii 447<br />
V. Terenurile fondului acvatic 2453 livezi <strong>de</strong> nuc 20<br />
incl.: proprietate <strong>de</strong> stat 2451 livezi <strong>de</strong> dud 55<br />
proprietate privată 2 alte terenuri 1770<br />
Suprafaţa totală 47645 drumuri 1141<br />
Suprafaţa totală a terenurilor naturale, semi-naturale şi acvatice constituie cca. 14969 ha sau<br />
31,14% din suprafaţa totală a ţării.<br />
1.5.4.2. Malul stâng al Nistrului<br />
Suprafaţa totală a terenurilor exploatate, aflate în administrarea s. Chiţcani – Cremenciug<br />
constituie 4822 ha. Terenurile agricole constituie 4251 ha, inclusiv terenuri arabile – 3525 ha<br />
şi culturi multianuale – 676 ha (grădini – 656 ha, vii - 20 ha), păşuni – 50 ha, fâşii <strong>de</strong> arbori şi<br />
arbuşti <strong>de</strong> protecţie a câmpurilor– 57 ha.<br />
Terenuri înmlăştinite – 6 ha; bazine acvatice – 223 ha, inclusiv lacuri – 12 ha; drumuri – 103<br />
ha; construcţii – 96 ha; terenuri afectate – 86 ha. Terenurile silvice ale Fondului silvic <strong>de</strong> stat în<br />
limitele zonei constituie 389 ha.<br />
Terenurile agricole sunt date în arendă pe termen lung micilor producători agricoli. Principalele<br />
direcţii <strong>de</strong> folosinţă a acestor terenuri sunt: grădinăritul, legumicultura, grădinăritul şi<br />
păşunatul.<br />
În structura terenurilor arabile, teritoriul arabil irigat constituie nu mai mult <strong>de</strong> 7% din<br />
suprafaţă. Principala sursă <strong>de</strong> irigare este fluviul Nistru. Sistemul <strong>de</strong> irigare este <strong>de</strong> tip <strong>de</strong>schis.<br />
Acesta inclu<strong>de</strong> o serie <strong>de</strong> staţii <strong>de</strong> pompare, bazine <strong>de</strong> acumulare, canale magistrale (în unele<br />
cazuri acestea sunt capitale – betonate) şi o reţea <strong>de</strong> canale <strong>de</strong> irigare temporare, ce alimentează<br />
cu apă câmpurile. Sistemul a fost construit în formă <strong>de</strong> maşini <strong>de</strong> stropire <strong>de</strong> diferit tip. În prezent<br />
principala metodă <strong>de</strong> irigare este irigarea prin picurare şi stropirea cu ajutorul maşinilor <strong>de</strong><br />
volum mic <strong>de</strong> tip bobină.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Malurile canalelor reţelei <strong>de</strong> irigare temporare sunt îmburuienate. Pe canalele magistrale necapitale<br />
(nebetonate), <strong>de</strong> regulă se <strong>de</strong>zvoltă <strong>de</strong>sişuri <strong>de</strong> stufăriş cu hamei. În locurile <strong>de</strong> acumulare<br />
permanentă a apei <strong>pentru</strong> irigare, precum şi a apei din precipitaţiile <strong>de</strong> toamnă-iarnă şi<br />
cu aflarea apelor subterane aproape <strong>de</strong> suprafaţă, se observă fenomene ce conduc la formarea<br />
comunităţilor vegetale ale habitatelor ume<strong>de</strong>.<br />
Suprafaţa totală a terenurilor din <strong>zona</strong> <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos”, pe insula Turunciuc constituie<br />
5697,2 ha, dintre care terenuri agricole – 5077,2 ha, inclusiv terenuri arabile – 4885 ha şi culturi<br />
multianuale – 250 ha; alte terenuri (drumuri ş.a.) constituie 21,2 ha. Terenurile silvice ale Fondului<br />
silvic <strong>de</strong> stat – 390 ha, terenuri înmlăştinite – 230 ha.<br />
Terenurile agricole se folosesc prepon<strong>de</strong>rent în calitate <strong>de</strong> terenuri arabile, aflate în arendă pe<br />
termen lung în proprietatea producătorilor agricoli mici. Principalele tipuri <strong>de</strong> folosinţă agricolă<br />
a porţiunii teritoriului Zonei <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos”, amplasat pe insula Turunciuc, sunt<br />
grădinăritul şi păşunatul.<br />
În structura terenurilor arabile, terenurile irigate constituie nu mai mult <strong>de</strong> 5% din suprafaţă.<br />
Sistemul <strong>de</strong> irigaţie este <strong>de</strong> tip închis şi se foloseşte doar <strong>de</strong> unii producători agricoli. Prepon<strong>de</strong>rent<br />
canalele reţelei temporare <strong>de</strong> irigaţie reprezintă <strong>de</strong>sişuri cu buruiene. În unele dintre ele se acumulează<br />
apa din precipitaţiile <strong>de</strong> toamnă-iarnă, ceea ce duce la prezenţa <strong>de</strong> durată a apei şi la formarea<br />
comunităţilor <strong>de</strong> vegetaţie tipice habitatelor ume<strong>de</strong>. Plantaţiile multianuale (livezile) în mare parte<br />
sunt <strong>de</strong>contate <strong>pentru</strong> a fi scoase şi se folosesc în calitate <strong>de</strong> păşuni, dar sunt prezente şi plantaţii noi.<br />
În structura suprafeţelor cultivate <strong>de</strong> pe Turunciuc predomină cerealele (80%): culturile <strong>de</strong><br />
toamnă – grâu, orz şi triticale; culturile <strong>de</strong> primăvară – grâu şi orz. Porumbul şi floarea-soarelui<br />
ocupă 15%, ierburile multianuale (lucerna) – nu mai mult <strong>de</strong> 5%. În ultimii ani a fost aplicată o<br />
nouă cultură tehnică – inul. Legumele din cauza distrugerii sistemului <strong>de</strong> irigaţie, preţul ridicat<br />
la apă, lipsa tehnicii <strong>de</strong> irigare practic nu sunt crescute.<br />
Rotaţia culturilor agricole ştiinţific argumentată (asolamentul) în sensul clasic pe terenurile<br />
arabile ale zonei nu se aplică. În cel mai bun caz culturile se amplasează după criteriul „cel mai<br />
bun pre<strong>de</strong>cesor” în asolamentele pe terenuri mici <strong>de</strong> rotaţie scurtă.<br />
Deoarece lipsesc schemele raţionale <strong>de</strong> asolament, restabilirea fertilităţii solului are loc prepon<strong>de</strong>rent<br />
pe cale naturală (parţial din contul resturilor miriştilor şi fâneţelor), <strong>de</strong>oarece aplicarea<br />
îngrăşămintelor organice nu se efectuează. Sistemul <strong>de</strong> aplicare a îngrăşămintelor inclu<strong>de</strong><br />
aplicarea îngrăşămintelor în timpul semănatului (<strong>de</strong> regulă, se folosesc îngrăşămintele cu fosfor<br />
– superfosfat dublu în norma <strong>de</strong> 10-15 kg s.a./ha) şi apoi aplicarea la fertilizarea culturilor cerealiere<br />
cu îngrăşăminte cu azot (soluţie <strong>de</strong> uree (NH 2 ) 2 CO – 30 %), ceea ce permite mărirea<br />
conţinutul <strong>de</strong> proteină în bobul <strong>de</strong> grâu.<br />
Prezenţa producerii ecologic pure. Având în ve<strong>de</strong>re că în zonă culturile agricole sunt produse<br />
practic fără aplicarea îngrăşămintelor, aplicarea minimală a pestici<strong>de</strong>lor şi erbici<strong>de</strong>lor <strong>de</strong> către<br />
producătorii agricoli (<strong>de</strong> regulă mici), producţia zonei se poate consi<strong>de</strong>ra ca ecologic sigură.<br />
Acest fapt se datorează nu culturii ecologice a producătorilor, dar preţului înalt al produselor<br />
<strong>de</strong> protecţie a plantelor. Deţinătorii <strong>de</strong> terenuri mari ce lucrează în baza schemelor intensive<br />
<strong>de</strong> producere a culturilor agricole tind să respecte tehnologiile <strong>de</strong> creştere, în special în ceea ce<br />
priveşte măsurile <strong>de</strong> protecţie a plantelor. Din cauza lipsei unui control <strong>de</strong> aplicare a substanţelor<br />
chimice <strong>de</strong> protecţie a plantelor, sunt posibile cazuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>păşire a concentraţiei maxime admisibile<br />
în produsele crescute.<br />
1.6 Programe existente <strong>de</strong> administrare<br />
Nu există programe unitare <strong>de</strong> administrare ecologică a zonei, cu excepţia regulamentelor<br />
cadru ale zonelor protejate – a zonei <strong>Ramsar</strong> şi a ariilor peisajere şi naturale ce sunt incluse în ea.<br />
65
66<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Amenajamentele silvice <strong>de</strong>termină principalele direcţii ale administrării pe terenurile aflate<br />
în folosinţa întreprin<strong>de</strong>rii <strong>pentru</strong> silvicultură „Tighina”, a Agenţiei ”Moldsilva”, inclusiv în categoria<br />
unităţilor teritoriale silvice protejate, locurile <strong>de</strong> <strong>de</strong>sfăşurare şi tipul tăierilor <strong>de</strong> diversă<br />
<strong>de</strong>stinaţie, plantaţiile forestiere etc.<br />
Există un Plan <strong>de</strong> acţiuni în domeniul protecţiei mediului înconjurător, aprobat <strong>de</strong> Consiliul<br />
Raional Ştefan Vodă din 29.09.2005, care se referă la întreg raionul şi care stabileşte principalele<br />
direcţii <strong>de</strong> administrare (împădurire, protecţia apelor ş.a.). Partea acestuia, <strong>de</strong>dicată biodiversităţii,<br />
conţine următoarele compartimente:<br />
„Reevaluarea planului general <strong>de</strong> amenajare a teritoriului”: elaborarea Reţelei Ecologice Raionale<br />
cu scopul <strong>de</strong> a optimiza raportul dintre ecosistemele naturale şi cele antropizate.<br />
„Extin<strong>de</strong>rea ariilor naturale protejate”: organizarea rezervaţiilor naturale <strong>de</strong> luncă şi stepă<br />
noi – 47 ha din componenţa sectorului forestier „Împărăteasca”, din s. Crocmaz şi 2 ha pe stânca<br />
Răscăeţi.<br />
„Restabilirea şi protecţia ecosistemelor naturale”: restabilirea şi protecţia ecosistemelor valoroase<br />
<strong>de</strong> luncă şi stepă: „La Baltă”(45,5 ha) satul Palanca; „Nistrul chior” (54 ha, s. Talmaza),<br />
„Hârtop” (5,87 ha) s. Răscăieţi.<br />
Compartimentul „Restabilirea şi protecţia ecosistemelor seminaturale” inclu<strong>de</strong> subdiviziunile:<br />
– crearea oazelor biocenotice în ecosistemele agricole şi a celor <strong>de</strong> recreaţie – crearea zonei<br />
<strong>de</strong> agrement „Hamza” (59 ha) s. Purcari şi „La locul popii” (Cioburciu).<br />
– restabilirea şi perfecţionarea <strong>management</strong>ului păşunilor comunale: Tudora – 27 ha, Olăneşti<br />
– 24, Răscăeţi – 67, Popeasca – 40, Purcari şi Cioburciu – cîte 20, Palanca şi Talmaza<br />
– cîte 30 ha (în total – 258 ha).<br />
Compartimentul „Valorificarea terenurilor <strong>de</strong>gradate şi slab productive” inclu<strong>de</strong> subcategoriile:<br />
– împădurirea terenurilor <strong>de</strong>gradate: în s. Cioburciu – 22 ha, Răscăeţi – 8,9, Tudora – 33, Popeasca<br />
– 73, Crocmaz – 31, Palanca – 5, Purcari – 23, Talmaza – 100 ha (în total 295,9 ha);<br />
– crearea fîşiilor riverane <strong>de</strong> protecţie a bazinelor acvatice: în s. Răscăeţi – 3.9 ha, Cioburciu<br />
– 6, Palanca – 3, Popeasca – 5.5, Purcari – 3.4, Talmaza – 5, Tudora – 1 ha (în total 27,8 ha).<br />
Compartimentul „Reducerea <strong>de</strong>gradării solurilor agricole” conţine următoarele subdiviziuni:<br />
– restabilirea fâşiilor forestiere <strong>de</strong> protecţie a terenurilor agricole şi plantarea celor noi în: s.<br />
Crocmaz – 8 ha, Cioburciu – 30, Talmaza – 36, Tudora – 10, Popeasca – 40, Răscăeţi – 4,<br />
Olăneşti – 23, Palanca – 4, Purcari – 20 ha (în total 175 ha).<br />
– restabilirea spaţiilor verzi şi crearea pădurilor comunale, inclusiv:<br />
• restaurarea spaţiilor verzi: în s. Cioburciu – 0.4 ha, Crocmaz – 3.2, Olăneşti – 0.8 ha,<br />
Palanca – 1.3, Popeasca – 0.2, Purcari – 0.85, Răscăeţi – 0.2 ha, Talmaza – 5.59, Tudora<br />
– 1.33 ha (în total 13.87 ha);<br />
• crearea pădurilor comunale: în s. Răscăeţi – 1 ha, Talmaza – 20 ha, Palanca – 5 ha (în<br />
total 26 ha).<br />
Compartimentul „Restabilirea fertilităţii solurilor <strong>de</strong>gradate” inclu<strong>de</strong> subdiviziunile:<br />
– elaborarea măsurilor <strong>de</strong> restabilire a fertilităţii solurilor: în Răscăeţi – 10 ha, Popeasca –<br />
5, Talmaza – 15 ha (în total 30 ha);<br />
– recultivarea terenurilor <strong>de</strong>gradate (cariere, alunecări, terenuri sub construcţii <strong>de</strong>molate<br />
etc.): în s. Olăneşti – 15 ha, Răscăeţi – 5, Talmaza – 20, Tudora – 2. Popeasca – 5, Cioburciu<br />
– 2 ha (în total 49 ha).<br />
– elaborarea şi implementarea programelor antierozionale <strong>pentru</strong> terenurile din: Cioburciu<br />
– 1807 ha, Cromcaz – 447, Olăneşti – 920, Palanca – 159, Popeasca – 1590, Purcari<br />
– 374, Răscăeţi – 514, Talmaza – 1772, Tudora – 296 ha (în total 7879 ha).<br />
În afară <strong>de</strong> asta, <strong>Planul</strong> preve<strong>de</strong>a elaborarea şi aplicarea programelor <strong>de</strong> luptă cu tăierile ilegale<br />
a pădurilor şi alte acţiuni <strong>de</strong> braconaj, educarea ecologică a populaţiei şi atragerea acesteia în
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
realizarea sarcinilor <strong>de</strong> protecţie a mediului, inclusiv în acţiuni <strong>de</strong> înverzire, săptămîni sanitare,<br />
taberele ecologice <strong>de</strong> vară (<strong>pentru</strong> tineret), festivaluri etc. Unele dintre aceste activităţi au fost<br />
<strong>de</strong>ja realizate, inclusiv şi datorită Mişcării Ecologice din Ştefan Vodă.<br />
1.7 Turismul<br />
Zona <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos” inclu<strong>de</strong> toate componentele necesare <strong>pentru</strong> organizarea activităţii<br />
turistice cu un spectru <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> larg <strong>de</strong> direcţii, cum ar fi turismul exotic şi ecologic,<br />
agroturismul şi drumurile vinului, turismul balnear şi cel sportiv, odihna <strong>de</strong> vară, etc.<br />
Trăsăturile <strong>de</strong> bază ale teritoriului le constituie: frumuseţea peisajului, bogăţia lumii animale<br />
şi vegetale, obiectele istorice valoroase, posibilitatea <strong>de</strong> a <strong>de</strong>scoperi tradiţiile şi obiceiurile naţionale,<br />
<strong>de</strong> a <strong>de</strong>gusta cele mai bune sorturi <strong>de</strong> vinuri din Moldova şi altele, precum şi vecinătatea<br />
oraşelor şi accesibilitatea.<br />
Teritoriul zonei pe întreaga lungime este amplasat <strong>de</strong>-a lungul fluviului Nistru, ceea ce extin<strong>de</strong><br />
consi<strong>de</strong>rabil posibilităţile activităţii turistice în aspectul organizării diferitor tipuri <strong>de</strong> odihnă<br />
pe malul apei sau asociate cu <strong>de</strong>plasarea pe apă.<br />
Zona nu este <strong>de</strong>stinată doar <strong>pentru</strong> păstrarea, reabilitarea şi studierea naturii, dar şi <strong>pentru</strong><br />
stimularea <strong>de</strong>zvoltării economice şi sociale a localităţilor <strong>de</strong> pe acest teritoriu. De aceea i<strong>de</strong>ea<br />
creării condiţiilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a activităţii turistice este atractivă <strong>pentru</strong> populaţia locală. Turismul<br />
permite stimularea şi susţinerea activităţilor <strong>de</strong> restabilire a naturii, amenajare a teritoriului<br />
etc., precum şi soluţionarea problemelor dificile legate <strong>de</strong> colaborarea zonei cu centrele<br />
raionale şi cu localităţile din componenţa acesteia.<br />
Pentru realizarea programului <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a turismului pe teritoriul zonei se evi<strong>de</strong>nţiază<br />
patru raioane turistice, fiecare dintre care îşi <strong>de</strong>zvoltă direcţia sa <strong>de</strong> bază <strong>pentru</strong> organizarea<br />
activităţii turistice, în conformitate cu caracteristica regiunii.<br />
Raionarea turistică.<br />
Raionul turistic „A” cu centrul coordonator în satul Talmaza. Direcţiile <strong>de</strong> bază: organizarea<br />
odihnei <strong>de</strong> vară, organizarea excursiilor în timpul anului şcolar, a activităţilor <strong>de</strong> educare ecologică,<br />
traseelor sportive. Raionul este cel mai bogat în puncte <strong>de</strong> observaţie a lumii animale şi<br />
vegetale. Localităţile care intră în componenţa raionului: Copanca, Plop-Ştiubei, Leuntea, Grădiniţa,<br />
Cârnăţeni, Popeasca, Talmaza, Cioburciu, Rascaieţi, Rascaieţii Noi.<br />
Potenţialul raionului şi factorii favorabili. Teritorii forestiere mari, iazuri <strong>de</strong> păduri şi gospodării<br />
piscicole, albia veche a Nistrului, fluviul Nistru, monumente ale naturii, rute tradiţionale<br />
ale turismului acvatic, unicul prag al Nistrului din Moldova (locul obişnuit <strong>de</strong> <strong>de</strong>sfăşurare<br />
a întrecerilor privind tehnica turismului acvatic). Posibilităţi bune <strong>de</strong> organizare a excursiilor<br />
interesante în natură, se dispune <strong>de</strong> trei tabere <strong>de</strong> vară <strong>pentru</strong> copii (funcţionează una în satul<br />
Cârnăţeni, una dintre cele mai bune din Moldova, pe fonul <strong>de</strong>ficitului <strong>de</strong> tabere <strong>de</strong> odihnă <strong>pentru</strong><br />
tineri şi adolescenţi). În acest raion sunt prezente <strong>de</strong> asemenea şi fabrici vinicole, ferma <strong>de</strong><br />
creştere a fazanilor.<br />
Raionul turistic „B” cu centrul în satul Olăneşti. Direcţia <strong>de</strong> bază: organizarea odihnei populaţiei<br />
din sudul Moldovei (<strong>de</strong> tip Vadul lui Vodă, cu căsuţe, plajă şi infrastructură corespunzătoare).<br />
Localităţile din componenţa raionului: Purcari, Viişoara, Olăneşti.<br />
Potenţialul raionului şi factorii favorabili. Plajă <strong>de</strong> dimensiuni mari în <strong>zona</strong> <strong>de</strong> odihnă, amplasată<br />
mai sus <strong>de</strong> satul Olăneşti pe cursul fluviului Nistru şi doar are tangenţă cu teritoriul localităţii (o<br />
zonă specializată <strong>de</strong> odihnă în sudul Moldovei lipseşte). În comuna Purcari se află fabrica care produce<br />
vinul uneia dintre cele mai bune mărci comerciale din Moldova, cunoscută peste hotare. Raionul<br />
are capacitatea <strong>de</strong> a asigura aproape în întregime alimentaţia turiştilor cu producţie locală.<br />
67
68<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Raionul turistic „C” cu centrul în satul Tudora. Direcţia <strong>de</strong> bază: organizarea excursiilor şi a<br />
altor activităţi turistice <strong>pentru</strong> turiştii străini în colaborare cu parcul naţional în proces <strong>de</strong> creare<br />
<strong>de</strong> pe teritoriul Ucrainei. Localităţile ce intră în componenţa raionului: Crocmaz, Tudora, Palanca.<br />
Potenţialul raionului şi factorii favorabili. Experienţa şi legăturile, dobândite în timpul excursiilor<br />
ecoturistice, <strong>de</strong>sfăşurate în cooperare cu colegii ucraineni <strong>pentru</strong> turiştii străini în regiunea<br />
satului Palanca. În satul Crocmaz se găseşte o fermă <strong>de</strong> creştere a cailor <strong>de</strong> rasă, iar practic<br />
pe malul Nistrului, în satul Tudora se află o fabrică vinicolă. În apropierea satului Palanca se află<br />
o fostă gospodărie piscicolă cu un teritoriu vast, un<strong>de</strong> se planifică să fie organizate rute turistice<br />
cu elemente <strong>de</strong> vânătoare şi pescuit; în Palanca se află un hotel <strong>pentru</strong> 30 persoane cu sistem <strong>de</strong><br />
canalizare şi apă caldă.<br />
Raionul turistic „D” cu centrul în satul Slobozia. Direcţia <strong>de</strong> bază: organizarea excursiilor pe<br />
teritoriul zonei şi a altor activităţi recreative cu punctul <strong>de</strong> pornire în Tiraspol, sau organizarea<br />
traseelor sportive pe teritoriul zonei începând cu fluviul Nistru.<br />
Localităţi : Chiţcani Cremenciug, şi cele <strong>de</strong> pe malul stâng: Slobozia. Cioburciu, Glinoe,<br />
Crasnoe, Corotnoe şi Nezavertailovca.<br />
Potenţialul raionului şi factorii favorabili. O parte se află pe căile <strong>de</strong> tranzit Tiraspol – Nezavertailovca<br />
– Dnestrovsc, sau Nezavertailovca – Troiţcoe – Beleaevka – Maiaki (parcul naţional<br />
„Nijnednestrovckii”) – O<strong>de</strong>sa. Aici se găseşte muzeul „Butâlca” cu un hotel bun în s. Ternovka<br />
lângă Tiraspol, uzina „Kvint” din Tiraspol, monumentul <strong>de</strong> arhitectură peisajeră în s. Slobozia,<br />
podurile peste in. Turunciuc şi punctele turistice pe insulă. O altă porţiune se află pe traseul<br />
sportiv tradiţional pe Nistru. Pe drumul care duce spre s. Copanca şi Cremenciuc, lângă s. Slobozia<br />
există un bac.<br />
Remarcă: Direcţiile <strong>de</strong> bază nu exclud alte tipuri <strong>de</strong> activitate turistică. Punctele <strong>de</strong> observaţie<br />
a naturii vii, în special a păsărilor există în toate raioanele.<br />
Turismul actual<br />
Pe teritoriul zonei <strong>Ramsar</strong>, în urma activităţilor <strong>de</strong> creare a Parcului naţional „Nistrul <strong>de</strong> Jos”,<br />
pe teritoriul Moldovei are loc un proces durabil <strong>de</strong> creare a condiţiilor <strong>pentru</strong> găzduirea turiştilor,<br />
în special a celor numiţi „turişti-VIP”.<br />
Astăzi <strong>de</strong>ja sunt primiţi vizitatori şi se organizează odihne costisitoare la fabrica vinicolă din<br />
s. Purcari (hotel, sală <strong>de</strong> <strong>de</strong>gustare, zonă <strong>de</strong> odihnă) şi la gospodăria vânătorească „Fazanul <strong>de</strong><br />
argint” aflat între satele Talmaza şi Grădiniţa, precum şi la fabrica familială vinicolă <strong>de</strong> lângă s.<br />
Crocmaz (a început să fie construită în 2007). Până la <strong>de</strong>mararea activităţilor <strong>de</strong> creare a parcului<br />
naţional, între anii 2002 – 2005 în niciuna din aceste întreprin<strong>de</strong>ri nu se <strong>de</strong>sfăşurau asemenea<br />
activităţi. Pe teritoriul <strong>de</strong> influenţă a zonei condiţii prielnice <strong>pentru</strong> găzduirea turiştilor există<br />
la fabrica vinicolă „Carahasani-Vin” în satul Carahasani (din păcate, întreprin<strong>de</strong>rea se află în<br />
proces <strong>de</strong> faliment).<br />
Toate aceste obiecte turistice au legătură cu „drumul vinului” (în special fabrica „Purcari<br />
vin”). Anume <strong>pentru</strong> această ramură în Ştefan Vodă se creează condiţii: a fost reconstruit drumul<br />
<strong>de</strong> importanţă internaţională, alături <strong>de</strong> el este o cafenea cu camere <strong>de</strong> baie, staţii <strong>de</strong> alimentare<br />
cu combustibil, magazine şi hotele mici în centrul raional Ştefan Vodă. În cadrul proiectului<br />
au fost evi<strong>de</strong>nţiate încă două trasee vinicole, care se află în proces <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare şi <strong>de</strong> creare<br />
a condiţiilor <strong>pentru</strong> găzduirea turiştilor. Traseele includ fabricile vinicole din satele Grădiniţa<br />
(creat în 1538), Talmaza, Crocmaz şi Tudora, precum şi în Carahasani.<br />
În Transnistria toate condiţiile necesare se găsesc în s. Ternovka în muzeul vinului „Butîlka”<br />
(proprietar – Korzun Grigorie) într-un complex turistic unic <strong>pentru</strong> turiştii-VIP, un<strong>de</strong> există şi<br />
posibilitatea <strong>de</strong> a găzdui la preţuri minime şi alte categorii <strong>de</strong> turişti. Pe teritoriu se află două săli<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>gustare, un teren <strong>de</strong> tenis, bazin, hotel, un restaurant <strong>pentru</strong> 25 <strong>de</strong> persoane şi o colecţie
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
numeroasă <strong>de</strong> băuturi alcoolice din toată lumea concentrate într-o construcţie cu 6 etaje în formă<br />
<strong>de</strong> butelie, în care se organizează excursii cu genericul ”vinul şi alte băuturi alcoolice tari în<br />
culturile lumii”.<br />
O completare importantă <strong>pentru</strong> organizarea rutelor pe teritoriul transnistrean al zonei,<br />
precum şi a rutelor organizate pe ambele maluri ale Nistrului, o reprezintă următoarele obiecte<br />
turistice: Cetatea Ben<strong>de</strong>r, Memorialul ostaşilor căzuţi în Ben<strong>de</strong>r, fabrica <strong>de</strong> vinuri şi coniac<br />
„Kvint”, hotelurile din Tiraspol şi Ben<strong>de</strong>r.<br />
Sfera socială a turismului. Pe teritoriul zonei sunt două tabere <strong>de</strong> odihnă lângă s. Cârnăţeni şi<br />
Talmaza pe malul drept al Nistrului şi o tabără <strong>pentru</strong> copii pe malul Nistrului între satele Chiţcani<br />
şi Cremenciug <strong>de</strong> pe porţiunea transnistreană, care intră în posesia staţiunii tinerilor turişti<br />
din oraşul Tiraspol. Taberele sunt într-o stare bună şi anual găzduiesc copii încă din timpurile<br />
sovietice, cu excepţia taberei recent reconstruite <strong>de</strong> lângă Talmaza.<br />
Dintre traseele turismului sportiv, <strong>de</strong> obicei, sunt folosite cele <strong>de</strong> apă pe Nistru: două trasee<br />
tradiţionale „Ben<strong>de</strong>r – Zatoca (Ucraina)” şi „Ben<strong>de</strong>r – Dnestrovsk (Bazinul <strong>de</strong> acumulare Cuciurgan)”.<br />
În ultimul timp pe acestea călătoresc, <strong>de</strong> regulă, cei entuziasmaţi <strong>de</strong> aşa tip <strong>de</strong> sport<br />
din Moldova, inclusiv partea transnistreană, precum şi vizitatori din Ucraina şi alte câteva ţări<br />
europene cum ar fi Polonia.<br />
Turismul rural, în pofida caracterului său atractiv în regiunea dată, este slab prezentat. Actualmente<br />
găzduieşte turişti străini Pavel Ţăranu din satul Cioburciu. Începând cu 2005 el a<br />
găzduit cetăţeni ai diferitor ţări europene (Grecia, Germania, Anglia, Suedia, Finlanda etc.), <strong>de</strong>şi<br />
el practic nu este în stare să asigure găzduirea tuturor doritorilor, <strong>de</strong> aceea, <strong>de</strong>seori este nevoit<br />
să refuze.<br />
Prin teritoriul zonei <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos” trec trei rute strategice: cea acvatică pe întreaga<br />
lungime a fluviului Nistru şi cele două autostrăzi internaţionale Chişinău – O<strong>de</strong>sa (prin Ben<strong>de</strong>r<br />
şi Tiraspol, sau prin Anenii Noi, Căuşeni şi Ştefan Vodă), ceea ce se răsfrânge favorabil asupra<br />
perspectivelor <strong>de</strong> diversificare a produsului turistic existent. În legătură cu distanţa mică dintre<br />
obiectele turistice, sunt posibile diferite combinaţii <strong>de</strong> programe <strong>de</strong> odihnă şi <strong>de</strong> excursii. Acest<br />
fapt măreşte consi<strong>de</strong>rabil posibilităţile ofertelor turistice pe teritoriul zonei <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong><br />
Jos” <strong>pentru</strong> diverse categorii <strong>de</strong> turişti.<br />
1.8 Iniţiative <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a ariei protejate<br />
Iniţiativa <strong>de</strong> creare a unei zone protejate a fost propusă <strong>de</strong> administraţia locală şi <strong>de</strong> comunitate<br />
în anii ’90 ai secolului trecut. În cadrul proiectului Fondului Global <strong>de</strong> Mediu sub coordonarea<br />
Băncii Mondiale (2002 - 2005) „Conservarea biodiversităţii în ecosistemul Nistrului <strong>de</strong><br />
Jos” a fost elaborată concepţia <strong>de</strong> creare a parcului naţional şi într-o măsură consi<strong>de</strong>rabilă a fost<br />
realizată pregătirea <strong>pentru</strong> aceasta, inclusiv a fost întreprins un şir <strong>de</strong> măsuri <strong>pentru</strong> mărirea<br />
posibilităţilor persoanelor locale interesate.<br />
Instituirea parcului naţional „Nistrul <strong>de</strong> Jos” în Moldova este prevăzută <strong>de</strong> patru hotărâri<br />
aprobate <strong>de</strong> Parlament, iar legislaţia Ucrainei preve<strong>de</strong> crearea parcului naţional «Nijnednestrovsk»,<br />
şi mai apoi – a unui parc naţional transfrontalier. Importanţa <strong>de</strong> protecţie a naturii din<br />
<strong>zona</strong> <strong>Ramsar</strong> Nr. 1316 este recunoscută la nivel internaţional. Moldova până acum a pierdut<br />
ocazia <strong>de</strong> a lua <strong>de</strong>cizii <strong>de</strong> creare a parcului naţional, în timp ce „Nistrul <strong>de</strong> Jos” ar putea <strong>de</strong>veni<br />
o rezervaţie a biosferei, primul pe cursul Nistrului şi a doua în regiunea zonelor ume<strong>de</strong> litorale<br />
ale Mării Negre.<br />
69
70<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Partea 2. EVALUAREA SITUAŢIEI ŞI CONCLUZII DE BAZĂ<br />
2.1 Importanţa teritoriului<br />
Teritoriul conţine variate biotopuri <strong>de</strong> luncă inundabilă. Deosebit <strong>de</strong> importante sunt albiile<br />
vechi ale Nistrului <strong>de</strong> diferite vârste, importante <strong>pentru</strong> păsări şi altă faună a zonelor ume<strong>de</strong>.<br />
Pădurile vechi <strong>de</strong> plop, care aproape că nu s-au păstrat în Europa, menţin numeroase specii<br />
protejate <strong>de</strong> lilieci. Pădurile <strong>de</strong> luncă <strong>de</strong> frasin reprezintă un ecosistem <strong>de</strong> importanţă paneuropeană,<br />
iar luncile cu ierburi înalte reprezintă un ecosistem foarte <strong>de</strong>ficitar în regiune.<br />
Toate acestea sunt parte integrală a luncilor Nistrului <strong>de</strong> Jos, amplasate în <strong>zona</strong><br />
transfrontalieră.<br />
Ecosistemele <strong>de</strong> stepă ale zonei <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos” sunt reprezentate <strong>de</strong> 6 din 22 tipuri<br />
<strong>de</strong> biotopuri naturale şi seminaturale şi, mai sunt legate <strong>de</strong> încă două i<strong>de</strong>ntificate pe acest<br />
teritoriu. Ele sunt cele mai rare şi mai valoroase habitate ale plantelor, insectelor antofile şi ale<br />
şerpilor. Ele includ comunităţi <strong>de</strong> stepă <strong>de</strong> luncă şi stepă veritabilă. După numărul <strong>de</strong> asociaţii<br />
predomină diverse variante <strong>de</strong> Festuceto (valesiaca) – Stipeta şi Stipeto – Festuceta (valesiaca), iar<br />
în habitatele bine păstrate prevalează consi<strong>de</strong>rabil comunităţile <strong>de</strong> Festuceto (valesiaca)– Stipeta<br />
cu Stipa tirsa, S. pulcherrima, S. capillata, S. lessingiana, S. ucrainica. În baza acestora s-au format<br />
cele mai răspândite biotopuri <strong>de</strong>schise seminaturale <strong>de</strong> colină ale teritoriului – păşunile (<strong>de</strong><br />
obicei Festuceto (valesiaca)-Bothriochloeta (ischaemum) şi Bothriochloeta (ischaemum).<br />
Suprafaţa totală a ecosistemelor pure <strong>de</strong> stepă păstrate sau uşor regenerabile atinge 1000 ha,<br />
aceasta este unul dintre cele mai mari grupuri <strong>de</strong> sectoare <strong>de</strong> stepă păstrate în ţară. Unele sectoare<br />
<strong>de</strong> stepă sunt incluse în arii-nucleu mari, iar altele în mare parte pot fi unite <strong>de</strong> către reţeaua<br />
ecologică care concomitent are un rol stabilizator <strong>pentru</strong> terenurile cultivate. În cazul restabilirii<br />
unui aspect normal al agriculturii va apărea posibilitatea îmbunătăţirii multor păşuni <strong>de</strong> stepă,<br />
ceea ce ar mări capacitatea teritoriului din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al biodiversităţii.<br />
Pădurea curtină semiaridă (din stejar pufos Quercus pubescens) cu poieni <strong>de</strong> stepă – gârneţe<br />
– principalul biotop natural al teritoriilor <strong>de</strong> colină ale zonei Nistrului <strong>de</strong> Jos, care formează o diversitate<br />
floristică şi faunistică. Au fost i<strong>de</strong>ntificate comunităţile Quercetum (pubescens) cornoso (mas) –<br />
cotinosum (coggygria), Quercetum (pubescentis) stepposum, Quercetum (pubescens) herbosum. Dumbrăvile<br />
semiari<strong>de</strong> cu stejar pedunculat (Quercus robur), inclusiv cu ecotipul <strong>de</strong> sud al acestuia este<br />
cel <strong>de</strong>-al treilea tip <strong>de</strong> biotopuri naturale legate cu stepa, cu participarea căreia se formează lizierele.<br />
Pe locul biotopurilor naturale s-au format două tipuri <strong>de</strong>rivate <strong>de</strong> biotopuri, care parţial păstrează<br />
ecosistemele şi componentele <strong>de</strong> stepă. Acestea sunt <strong>de</strong>sişurile <strong>de</strong> arbori şi arbuşti naturale<br />
şi artificiale (numeroşi arbuşti cu amestec <strong>de</strong> stejar, frasin şi salcâm alb) pe versanţi abrupţi<br />
- habitat important al păsărilor şi şerpilor, la fel şi plantaţiile silvice complexe din Quercus<br />
robur, Fraxinus excelsior, Carpinus betulus, Ulmus, Tilia argentea, Robinia pseudacacia, Armeniaca<br />
vulgaris, Cerasus avium.<br />
Sunt extrem <strong>de</strong> variate elementele <strong>de</strong> landşaft, dintre care se evi<strong>de</strong>nţiază sistemul <strong>de</strong> meandre<br />
arcuite ale Nistrului şi ale albiei vechi a acestuia (s-a păstrat pe o lungime <strong>de</strong> 32 km). Pe teritoriul<br />
zonei sunt cunoscute cca. 100 <strong>de</strong> monumente arheologice.<br />
Graţie complexităţii teritoriului, în prezent aici sunt înregistrate numeroase specii rare <strong>de</strong><br />
plante, nevertebrate şi vertebrate; este foarte mare diversitatea păsărilor: 80% din fauna păsărilor<br />
ce se întâlnesc în Moldova, 72% din speciile <strong>de</strong> mamifere ce vieţuiesc în ţară, sunt foarte multe<br />
specii rare <strong>de</strong> nevertebrate.<br />
Teritoriul este dinamic în ceea ce priveşte regimul hidrologic, se caracterizează prin apariţia<br />
<strong>de</strong> noi habitate acvatice şi palustre şi <strong>de</strong>gradarea altora, apariţia şi, într-o măsură mai mică, dispariţia<br />
sectoarelor <strong>de</strong>zvoltării naturale în zonele ume<strong>de</strong> valorificate în scopuri agricole.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Acţiunile pe teritoriul zonei trebuie îndreptate spre protecţia complexelor naturale, <strong>de</strong>fragmentarea<br />
şi consolidarea, restabilirea şi extin<strong>de</strong>rea ecosistemelor naturale, uneori – reglementarea<br />
proceselor ce au loc în ele. Conservarea celor mai bune exemple ale naturii, inclusiv<br />
landşafturi, habitate, ecosistemele şi specii, precum şi crearea condiţiilor ce ar contribui la<br />
valorificarea durabilă a terenurilor în comunităţile locale şi <strong>pentru</strong> principalii utilizatori <strong>de</strong><br />
resurse naturale, trebuie să fie principalele priorităţi. Acest fapt nu doar va mări stabilitatea<br />
landşafturilor naturale şi tradiţionale, dar şi a ecosistemelor bazate pe agricultură, importante<br />
<strong>pentru</strong> biodiversitate, după cum preve<strong>de</strong> Strategia Paneuropeană <strong>de</strong> conservare a diversităţii<br />
biologice şi peisajere.<br />
Aceasta va asigura conservarea valorilor diversităţii biologice caracteristice teritoriului aflat<br />
la <strong>zona</strong> <strong>de</strong> interferenţă a trei regiuni biogeografice şi două biomuri <strong>zona</strong>le:<br />
sectoarele asociaţiilor primare <strong>de</strong> stepă, tipice <strong>pentru</strong> stepele regiunii Azov-Marea Neagră,<br />
cum ar fi Festuceto (valesiaca)-Stipeta (lessingiana) herbosa, Festuceto (valesiaca)-Stipeta<br />
(tirsa) herbosa şi Festuceta herbosa, ce includ până la 80 <strong>de</strong> specii pe 100m 2 ;<br />
gârneţuri formate din fâşii forestiere <strong>de</strong> Quercus pubescens şi poieni <strong>de</strong> stepă – un tip <strong>de</strong>osebit<br />
<strong>de</strong> vegetaţie <strong>de</strong> silvostepă, tipic <strong>pentru</strong> silvostepa dunăreană, dar care practic a dispărut;<br />
multe specii <strong>de</strong> stepă aflate pe cale <strong>de</strong> dispariţie, inclusiv incluse în Cartea Roşie, cum ar<br />
fi: Bellevalia sarmatica (Georgi) Woronow, Convolvulus lineatus L., Crambe tataria Sebeok,<br />
Sternbergia colchiciflora Waldst. et Kit., en<strong>de</strong>micul regiunii <strong>de</strong> nord-vest al Mării <strong>de</strong><br />
Negre Astragalus dasyanthus Pall. etc.<br />
populaţia a 36 specii rare <strong>de</strong> insecte (16 dintre ele fiind incluse în Cartea Roşie a Moldovei,<br />
5 – în Lista Roşie Internaţională IUCN), majoritatea din ele vieţuiesc exclusiv (Saga<br />
pedo L. Onconotus servillei (F.-v.-W.), şi Scolia hirta Schranck) sau prepon<strong>de</strong>rent (Bombus<br />
argillaceus F., B. ru<strong>de</strong>ratus F., Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L., Mantis religiosa L., Papilio machaon<br />
L., Scolia maculata Drury) în habitatele <strong>de</strong> stepă, precum şi o concentraţie remarcabilă a<br />
speciilor Odonata;<br />
Cel mai valoros complex <strong>de</strong> habitate ale speciilor <strong>de</strong> şerpi aflate pe cale <strong>de</strong> dispariţie (Coluber<br />
caspius, Coronilla austriaca, Elaphe longissima, E. quatuorlineata), precum şi care au<br />
o importanţă mare <strong>pentru</strong> alte reptile protejate în Europa (în total 8);<br />
Un teritoriu important al unei faune variate <strong>de</strong> păsări, folosit <strong>de</strong> 11 specii din Lista Roşie<br />
Internaţională IUCN, 28 <strong>de</strong> specii din Cartea Roşie a Moldovei, 139 specii din listele<br />
Convenţiei <strong>de</strong> la Berna şi 75 – din lista Convenţia <strong>de</strong> la Bonn;<br />
O faună bogată <strong>de</strong> mamifere, inclusiv 6 specii din Lista Roşie Internaţională IUCN şi 15<br />
specii din Cartea Roşie a Moldovei, 27 specii protejate în conformitate cu Convenţia <strong>de</strong><br />
la Berna, inclusiv 5 ce necesită măsuri <strong>de</strong> protecţie a habitatelor specifice, precum şi o<br />
concentraţie mare <strong>de</strong> specii (14) şi multe specii <strong>de</strong> lilieci.<br />
Teritoriul inclu<strong>de</strong> un obiect <strong>de</strong> importanţă naţională în proces <strong>de</strong> <strong>de</strong>gradare, starea căruia este<br />
foarte importantă <strong>pentru</strong> populaţia locală – Nistrul Orb (vechi), precum şi un obiect <strong>de</strong> importanţă<br />
internaţională, Lunca Talmaza, starea căreia este instabilă.<br />
Teritoriul este vulnerabil la influenţa antropogenă. În acelaşi timp, schimbările climatice şi a<br />
regimului hidrologic al Nistrului pun în pericol o porţiune din terenurile agricole.<br />
Teritoriul posedă un potenţial turistic înalt, posibil mai mare <strong>de</strong>cât în unele teritorii mai puţin<br />
transformate din regiune.<br />
2.2 Obiectivele perspective <strong>de</strong> gestiune<br />
Formarea regimului <strong>de</strong> protecţie a zonei <strong>Ramsar</strong> în corespun<strong>de</strong>re cu <strong>zona</strong>rea acesteia, protecţia,<br />
menţinerea şi restabilirea complexelor naturale, a landşafturilor şi obiectelor natural-istorice.<br />
71
72<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Consolidarea administrării, folosirii şi restabilirii resurselor naturale, îndreptată spre conservarea<br />
diversităţii biologice şi peisajere în ansamblu cu <strong>de</strong>zvoltarea durabilă a economiei.<br />
Conservarea habitatelor şi comunităţilor naturale tipice <strong>pentru</strong> regiunea Transnistriei <strong>de</strong> Jos,<br />
a diversităţii floristice, faunistice, cenotice şi genetice a acestora, în special a speciilor aflate pe<br />
cale <strong>de</strong> dispariţie la nivel mondial, european şi naţional.<br />
Îmbunătăţirea regimului hidrologic al teritoriului din contul restabilirii şi reglementării conexiunii<br />
principalelor sisteme naturale (Nistrul) şi transformate (Nistrul Orb, Lunca Talmaza,<br />
teritoriile din meandrele Nistrului şi adiacente la Turunciuc).<br />
Realizarea măsurilor <strong>pentru</strong> formarea unei bogăţii şi diversitate <strong>de</strong> specii maximale în complexele<br />
teritoriale naturale şi pe teritoriu în întregime, restabilirea şi <strong>de</strong>zvoltarea resurselor ecosistemelor<br />
<strong>de</strong> stepă, a măsurilor speciale legate <strong>de</strong> grupurile vulnerabile şi obiective <strong>de</strong> animale<br />
şi plante, în special speciile rare şi atrăgătoare.<br />
Formarea sistemelor <strong>de</strong> teritorii din terenurile ierboase naturale, seminaturale şi artificiale<br />
reconstruite, inclusiv din contul extin<strong>de</strong>rii suprafeţei, asigurând restabilirea biodiversităţii şi<br />
durabilităţii funcţionării ecosistemelor <strong>de</strong> stepă, mărirea productivităţii acestora în calitate <strong>de</strong><br />
păşuni şi rezervaţii genetice.<br />
Restabilirea comunităţilor silvice naturale şi formarea raportului dintre plantaţiile naturale şi<br />
artificiale, care să fie acceptabil din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al biodiversităţii şi producţiei silvice, ţinând<br />
cont <strong>de</strong> schimbările climatice; lupta cu speciile agresive invazive, crearea şi/sau reconstrucţia<br />
zonelor <strong>de</strong> lizieră şi completarea cu specii silvice fructifere şi <strong>de</strong> pomuşoare.<br />
Trecerea la o administrare durabilă a resurselor forestiere, în corespun<strong>de</strong>re cu standar<strong>de</strong>le europene<br />
internaţionale şi atingerea echilibrului dintre scopurile pe termen scurt, pe termen mediu<br />
şi cele pe termen lung <strong>de</strong> gospodărire silvică, ţinând cont <strong>de</strong> sarcinile <strong>de</strong> protecţie a naturii<br />
şi eficienţa economică, folosirea progresivă a beneficiilor economice <strong>de</strong> la valorile nelemnoase<br />
a pădurilor.<br />
Atenuarea consecinţelor schimbărilor climatice, <strong>de</strong>fragmentarea ecosistemelor naturale şi<br />
îmbunătăţirea bazei agroecologice prin formarea pe teritoriul zonei a reţelei ecologice a Moldovei<br />
ca sector al reţelei ecologice paneuropene (în particular a coridorului biologic nistrean <strong>de</strong><br />
importanţă internaţională), întru realizarea legislaţiei naţionale şi internaţionale.<br />
Crearea unui teritoriu echilibrat din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re geosistemic, un<strong>de</strong> pon<strong>de</strong>rea ecosistemelor<br />
naturale şi seminaturale, precum şi a ecosistemelor artificiale gestionate ca şi cele naturale, să<br />
crească <strong>de</strong> la aproximativ 30% până la 35-40% din teritoriu.<br />
Promovarea <strong>de</strong>zvoltării justificate din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re economic şi ecologic a agriculturii şi<br />
folosinţei durabile a resurselor agrobiodiversităţii, contribuirea la conservarea solurilor şi, pe<br />
cât e posibil, la restabilirea covorului <strong>de</strong> sol, menţinerea sistemului <strong>de</strong> activităţi antierozionale.<br />
Dezvoltarea turismului social şi comercial, stimularea cu ajutorul lui a <strong>de</strong>zvoltării ecologice<br />
pe teritoriul Zonei <strong>Ramsar</strong> şi în <strong>zona</strong> adiacentă.<br />
Susţinerea informaţională a direcţiilor importante din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re ecologic şi social <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>zvoltare a teritoriului, trecerea la folosirea durabilă a resurselor naturale pe el, inclusiv prin<br />
intermediul popularizării cunoştinţelor <strong>de</strong>spre natură şi plaiul natal, <strong>de</strong>zvoltarea colaborării, în<br />
primul rând, cu parcul natural naţional „Nijnednestrovsk” (Ucraina).<br />
Obiectivele strategice, ce au o <strong>de</strong>osebită importanţă <strong>pentru</strong> diversitatea biologică şi conservarea<br />
valorilor acesteia în context internaţional:<br />
Formarea reţelei ecologice locale şi a fragmentului coridorului ecologic <strong>de</strong> nivel internaţional<br />
al reţelei ecologice paneuropene, ce inclu<strong>de</strong> ecosisteme silvice, ierboase şi palustre;<br />
crearea sistemului <strong>de</strong> fâşii forestiere şi a coridoarelor ecologice <strong>pentru</strong> conectarea sectoarelor<br />
silvice într-o reţea unitară, îmbunătăţirea parametrilor agroecologici ai teritoriului,<br />
protecţiei solurilor şi a reţelei hidrologice locale.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Reconstrucţia ecologică a Nistrului Orb şi în Lunca Talmaza <strong>pentru</strong> reglarea regimului<br />
hidrologic.<br />
Crearea unui aspect atrăgător al teritoriului şi atragerea investiţiilor <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>zvoltarea<br />
turismului şi a altor tipuri <strong>de</strong> activităţi legate <strong>de</strong> acesta <strong>pentru</strong> locuitori.<br />
Crearea şi <strong>de</strong>zvoltarea instrumentelor <strong>de</strong> colaborare între populaţia locală, autorităţile<br />
locale şi reprezentanţii businessului, susţinerea cooperării populaţiei în domeniile legate<br />
<strong>de</strong> folosinţa durabilă a resurselor naturale.<br />
Crearea parcului naţional „Nistrul <strong>de</strong> Jos” ca organ <strong>de</strong> realizare a acestor obiective, iar<br />
după aceasta a rezervaţiei biosferei, <strong>de</strong> preferinţă – transfrontalier.<br />
2.3. Probleme <strong>de</strong> <strong>management</strong><br />
2.3.1. Starea actuală a administrării obiectelor naturale şi valorilor natural-istorice ale zonei<br />
În prezent o protecţie şi administrare integrală a teritoriului lipsete. Pădurile <strong>de</strong> pe cumpăna<br />
apelor sunt protejate în rezervaţiile naturale „Copanca” (167 ha) şi „Leuntea” (30 ha). Lunca Talmaza<br />
inclu<strong>de</strong> o rezervaţie <strong>de</strong> resurse <strong>de</strong> soluri (200 ha); rezervaţiile naturale pe luncă – „Pădurea<br />
Olăneşti” (108 ha) şi „Mlaştina Togai” (50 ha) – sunt amplasate pe două meandre ale Nistrului.<br />
Rezervaţia peisajeră „Grădina Turcească” (224 ha) ocupă două meandre ale albiei vechi. Există<br />
trei monumente ale naturii nu prea mari (paleontologice) câte 2 ha fiecare. În conformitate cu<br />
Legea privind fondul ariilor naturale protejate <strong>de</strong> stat, ariile naturale protejate funcţionează în<br />
conformitate cu regulamentele-cadru ale ariilor protejate, care sunt divizate în regulamente-cadru<br />
<strong>pentru</strong> ariile protejate corespunzătoare (<strong>de</strong> exemplu rezervaţii naturale sau monumente ale<br />
naturii, etc.). regulamentele concrete <strong>pentru</strong> fiecare arie protejată în baza regulamentelor cadru<br />
trebuie să fie instrumentele <strong>de</strong> gestionare <strong>pentru</strong> fiecare arie protejată după cum este prevăzut<br />
în legislaţia corespunzătoare. Din păcate, astfel <strong>de</strong> regulamente sau recomandări individuale<br />
lipsesc şi prepon<strong>de</strong>rent regulamentele-cadru nu sunt aplicate.<br />
Pe malul stâng al Nistrului ariile naturale protejate ale zonelor ume<strong>de</strong> sau silvice sunt prezentate<br />
doar <strong>de</strong> rezervaţia ihtiologică „Turunciuc”, <strong>de</strong>şi sunt argumente şi obiecte <strong>pentru</strong> a fi incluse<br />
în fondul rezervaţiilor protejate (<strong>de</strong> exemplu insula Diculi).<br />
Un nivel anumit <strong>de</strong> protecţie este oferit teritoriilor forestiere care sunt gestionate <strong>de</strong> serviciile<br />
silvice în conformitate cu interesele aceloraşi întreprin<strong>de</strong>ri silvice. Fâşia riverană <strong>de</strong> protecţie a<br />
apelor constituie în lăţime până la 100 m <strong>de</strong> la malul Nistrului sau <strong>de</strong> la linia meandrelor, dar<br />
poate fi limitată <strong>de</strong> către digul <strong>de</strong> stat anti-viitură. Aici se interzice: păşunatul, agricultura arabilă<br />
şi construcţiile, cu excepţia construcţiilor speciale şi trebuie aplicate amenajamente silvice speciale.<br />
Prepon<strong>de</strong>rent autorităţile locale sunt responsabile <strong>pentru</strong> respectarea regimului în această<br />
fâşie împreună cu proprietarii terenurilor. Realizarea acestor responsabilităţi are loc doar parţial.<br />
Practica arată că nimeni nu este răspunzător <strong>pentru</strong> starea a astfel <strong>de</strong> obiecte cum ar fi monumentele<br />
arheologice.<br />
În prezent lipseşte un organ ce ar administra <strong>zona</strong> sau unităţile teritoriale mari (<strong>de</strong> exemplu<br />
malul drept sau malul stâng al Nistrului).<br />
2.3.1.1. Resursele umane (cadrele)<br />
În prezent statutul zonei nu presupune un stat <strong>de</strong> personal <strong>pentru</strong> această arie protejată. La<br />
persoanele ce realizează o gestiune <strong>de</strong> protecţie a naturii se atribuie personalul tehnic al ocoalelor<br />
silvice Căuşeni, Talmaza şi Olăneşti, precum şi aparatul central al întreprin<strong>de</strong>rii <strong>pentru</strong> silvicultură<br />
„Tighina”. Numărul total al personalul tehnic implicat în acest proces constituie 48 <strong>de</strong><br />
73
74<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
persoane (Tabel 4). Pe malul stâng sarcinile similare sunt realizate <strong>de</strong> către personalul ocoalelor<br />
silvice Slobozia şi Chiţcani ale gospodăriei silvice.<br />
Tabel 4<br />
Serviciul tehnic al întreprin<strong>de</strong>rii <strong>pentru</strong> silvicultură „Tighina” ce realizează activităţi <strong>de</strong> protecţie<br />
a naturii<br />
Personal<br />
Aparatul întreprin<strong>de</strong>rii<br />
Subdiviziunile<br />
Ocolul silvic<br />
Căuşeni 1<br />
Ocolul silvic<br />
Olăneşti<br />
Ocolul silvic<br />
Talmaza<br />
Inginer 5 5<br />
Şef al ocolului silvic 1 1 1 3<br />
Şef adjunct al ocolului silvic 1 1 1 3<br />
Maistrul silvic 1 3 3 7<br />
Pădurar 1 14 15 30<br />
Total 5 4 19 20 48<br />
Personalul indicat (serviciul silvic) are sarcini şi responsabilităţi <strong>de</strong>terminate (<strong>de</strong> către Codul<br />
silvic, Regulamentul serviciul silvic etc.) privind gestionarea fondului silvic şi acvatic. Serviciul<br />
silvic organizează şi realizează nemijlocit măsurile privind folosirea, restabilirea, paza şi protecţia<br />
pădurilor, precum şi administrarea gospodăriei cinegetice.<br />
Principalele sarcini ale serviciului silvic sunt:<br />
a) prevenirea, <strong>de</strong>pistarea şi suprimarea încălcării legislaţiei silvice şi cinegetice;<br />
b) organizarea şi efectuarea nemijlocită a pazei fondurilor forestier şi cinegetic;<br />
c) folosirea raţională a resurselor silvice şi cinegetice.<br />
Factorii <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizie ai serviciului silvic au dreptul, în limitele competenţei lor:<br />
a) să exercite controlul <strong>de</strong>partamental asupra stării, folosirii, regenerării, pazei şi protecţiei<br />
fondurilor forestier şi cinegetic din subordine;<br />
b) să constate contravenţii, să întocmească procese-verbale privind încălcarea legislaţiei<br />
silvice şi cinegetice şi să le trimită spre examinare instanţei <strong>de</strong> competenţă;<br />
c) să intenteze acţiuni în justiţie <strong>pentru</strong> repararea prejudiciului cauzat fondurilor forestier<br />
şi cinegetic;<br />
d) să reţină şi să ridice în ve<strong>de</strong>rea sechestrării produsele silvice şi cinegetice obţinute în mod<br />
ilicit;<br />
e) în caz <strong>de</strong> existenţă <strong>de</strong> date suficiente privind încălcarea legislaţiei silvice sau a regulilor<br />
şi termenelor <strong>de</strong> vânătoare să exercite controlul obiectelor şi al mijloacelor <strong>de</strong> transport<br />
şi să ridice în ve<strong>de</strong>rea confiscării, în modul stabilit, <strong>de</strong> la contravenient produsele<br />
silvice şi cinegetice, uneltele cu care s-a comis încălcarea şi actele aflate asupra lui;<br />
f) să poarte şi să folosească arma <strong>de</strong> serviciu şi mijloacele speciale.<br />
Unor categorii <strong>de</strong> angajaţi ai serviciului silvic li se eliberează ciocane silvice <strong>pentru</strong> exercitarea<br />
funcţiilor <strong>de</strong> control, precum şi <strong>pentru</strong> marcarea arborilor <strong>de</strong>stinaţi extragerii în conformitate<br />
cu legislaţia în vigoare. Ciocanele silvice au regimul mărcilor şi al sigiliilor. Tiparele acestora<br />
se înregistrează <strong>de</strong> autoritatea silvică centrală şi se legalizează notarial.<br />
1 Este indicat doar personalul ce se referă la teritoriul zonei <strong>Ramsar</strong><br />
Total
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Conducerea generală a serviciului silvic este exercitată <strong>de</strong> către autoritatea silvică centrală<br />
(Agenţia Moldsilva), iar pe malul stâng al Nistrului – <strong>de</strong> către ministerul resurselor naturale şi<br />
controlului ecologic.<br />
Controlul asupra respectării regimului se realizează <strong>de</strong> către subdiviziunile inspectoratului <strong>de</strong><br />
stat al raioanelor Căuşeni şi Ştefan-Vodă.<br />
2.3.1.2. Infrastructura şi echipamentul<br />
În prezent la infrastructura <strong>de</strong> administrare a zonei pot fi atribuite doar construcţiile ocoalelor<br />
silvice subordonate întreprin<strong>de</strong>rii <strong>pentru</strong> silvicultură „Tighina”. Majoritatea construcţiilor<br />
se află într-o stare satisfăcătoare şi constituie 23 <strong>de</strong> unităţi. Pe lângă acestea, în perspectivă, în<br />
regiunea zonei sunt prevăzute construcţia a încă 9 cordoane silvice. Numărul şi categoria construcţiilor<br />
existente amplasate în regiunea zonei sunt indicate în tabelul 5.<br />
Tabel 5<br />
Numărul şi categoria construcţiilor existente ale întreprin<strong>de</strong>rii <strong>pentru</strong> silvicultură „Tighina”<br />
amplasate în regiunea zonei<br />
Categoriile construcţiilor Ocolul silvic Căuşeni<br />
Subdiviziunile<br />
Total<br />
1 Ocolul silvic Olăneşti<br />
Ocolul silvic<br />
Talmaza<br />
Oficiul ocolului silvic 1 1 2<br />
Cordon silvic 1 5 9 15<br />
Secţia <strong>de</strong> prelucrare a lemnului 2 2<br />
Alte tipuri <strong>de</strong> secţii 1 1 2<br />
Clădiri locative 1 1<br />
Alte construcţii 1 1<br />
Total 1 7 15 23<br />
2.3.2. Principalele pericole şi direcţii <strong>de</strong> administrare<br />
2.3.2.1. Procesele şi pericolele actuale ce pot afecta ecosistemele naturale şi seminaturale<br />
2.3.2.1.1. Procesele <strong>de</strong> pier<strong>de</strong>re a biodiversităţii ecosistemelor naturale<br />
Ecosistemele silvice <strong>de</strong> luncă<br />
Starea actuală. În trecut lunca era acoperită <strong>de</strong> păduri, prepon<strong>de</strong>rent <strong>de</strong> dumbrăvi cu copaci<br />
potriviţi <strong>pentru</strong> confecţionarea corăbiilor cu amestec <strong>de</strong> plop alb şi frasin. În prezent pădurile<br />
seculare <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> valoroase cu o regenerare bună semincieră şi sectoarele sălbatice greu <strong>de</strong><br />
trecut ce au un aspect <strong>de</strong> pădure virgină s-au păstrat doar în fragmente. Chiar dacă gradul <strong>de</strong><br />
1 Sunt indicate doar construcţiile ce se referă la teritoriul zonei.<br />
75
76<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
împădurire a teritoriului luncii este <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> mare, suprafaţa pădurilor naturale este redusă.<br />
Predomină pădurile <strong>de</strong>rivate cu provenienţă din lăstari <strong>de</strong> plop alb (78%), ce se <strong>de</strong>zvoltă în<br />
condiţii modificate <strong>de</strong> umezire, se caracterizează printr-o productivitate <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> redusă. Arboreturile<br />
sunt slăbite, sărăcite, cu o structură afectată şi care sunt invadate <strong>de</strong> specia invazivă<br />
Acer negundo. Regenerarea semincieră a speciilor <strong>de</strong> bază este foarte redusă. Stejarul este prezent<br />
în exemplare unitare, ceea ce limitează rolul lui în regenerarea semincieră. O parte consi<strong>de</strong>rabilă<br />
este ocupată <strong>de</strong> pădurile <strong>de</strong>rivate <strong>de</strong> frasin, formate pe locul <strong>de</strong> tăiere a arboreturilor<br />
fundamentale. Sunt prezente focare <strong>de</strong> uscare, care probabil sunt legate <strong>de</strong> regimul acvatic, dar<br />
parţial au un caracter natural, <strong>de</strong>terminat <strong>de</strong> etapa succesiunii. Tăierile contribuie la slăbirea<br />
ecosistemelor silvice, reducerea capacităţii <strong>de</strong> stabilizare şi protecţie. Restabilirea prin intermediul<br />
tăierilor <strong>de</strong> regenerare <strong>de</strong>seori nu corespun<strong>de</strong> condiţiilor concrete <strong>de</strong> creştere. În trecut<br />
se creau prepon<strong>de</strong>rent plantaţii <strong>de</strong> o singură specie, în special din frasin şi plop hibrid, stejar<br />
pedunculat, salcie albă şi chiar şi glădiţă şi aronic (anii 60-70). Deseori în componenţa lor este<br />
o prezenţă consi<strong>de</strong>rabilă <strong>de</strong> Acer negundo.pe sectorul <strong>de</strong> pe malul stâng al Nistrului printre<br />
cele mai tinere păduri predomină plantaţiile artificiale, <strong>de</strong> exemplu din plop hibrid şi canadian.<br />
Plantaţiile <strong>de</strong> o singură specie distrug landşaftul, reduc consi<strong>de</strong>rabil diversitatea biologică şi<br />
afectează stabilitatea masivului forestier în întregime. Plantaţiile sunt tăiate la vârsta <strong>de</strong> 30-35 <strong>de</strong><br />
ani <strong>pentru</strong> pregătirea lemnului în scopuri industriale şi sunt restabilite în aceleaşi scopuri. Sunt<br />
<strong>de</strong>ficitare locurile favorabile <strong>pentru</strong> vieţuirea speciilor rare <strong>de</strong> animale, în special adăposturile<br />
<strong>pentru</strong> lilieci. Deficitul se intensifică în urma tăierilor copacilor cu crengi uscate şi scorburoşi,<br />
extragerii copacilor căzuţi. Deseori etajul <strong>de</strong> subarboret lipseşte, sunt puţine liziere <strong>de</strong> calitate<br />
satisfăcătoare, ceea ce limitează numărul copitatelor şi altor animale. Este practicat păşunatul,<br />
<strong>de</strong>seori excesiv <strong>de</strong> animale în păduri.<br />
Procesele apărute în urma unei politici silvice nea<strong>de</strong>cvate <strong>de</strong> durată în trecut şi <strong>de</strong>ficitul<br />
acesteia în prezent:<br />
– înlocuirea arboreturilor fundamentale cu cele <strong>de</strong>rivate, în rezultatul indicării ina<strong>de</strong>cvate<br />
a măsurilor silvice şi slăbirea ulterioară a arboreturilor în urma unei înmulţiri prepon<strong>de</strong>rent<br />
vegetative:<br />
– reducerea critică a producţiei seminciere <strong>de</strong> calitate înaltă din cauza dispariţiei arborilor<br />
<strong>de</strong> provenienţă semincieră şi regenerarea plantaţiilor cu material <strong>de</strong> calitate genetică redusă;<br />
– înrăutăţirea stării sanitare datorită pătrun<strong>de</strong>rii şi înmulţirii active a arţarului american în<br />
arboreturile pădurilor naturale;<br />
– înmulţirea <strong>de</strong> mai <strong>de</strong>parte a speciilor buruienoase, înlocuirea speciilor multianuale şi reducerea<br />
productivităţii covorului ierbos din pădure, reducerea resurselor furajere <strong>pentru</strong><br />
copitatele sălbatice;<br />
– reducerea critică a pon<strong>de</strong>rii arborilor bătrâni scorburoşi şi a altor arbori folosiţi în calitate<br />
<strong>de</strong> adăposturi <strong>de</strong> lilieci, mamifere răpitoare şi păsări carnivore;<br />
– reducerea componenţii <strong>de</strong> specii şi numărului populaţiilor <strong>de</strong> chiroptere şi a altor mamifere<br />
protejate în regiune şi în lume, în special în cadrul tăierilor în timpul iernii;<br />
– reducerea funcţiilor pădurilor <strong>de</strong> protecţie a apelor şi naturii.<br />
Ecosistemele silvice <strong>de</strong> pe terase<br />
Starea actuală. Predomină arboreturile <strong>de</strong> provenienţă din lăstari sau mixtă, slăbite în rezultatul<br />
tăierilor multiple, cu modificarea compoziţiei <strong>de</strong> specii şi structurii. Regenerarea prin<br />
lăstari a speciilor edificatoare constituie 67%, inclusiv stejarul pedunculat – 54%, stejarul pufos<br />
– 99,4%. Cauza este în aplicarea necorespunzătoare a măsurilor <strong>de</strong> gospodărire silvică (tăierile<br />
<strong>de</strong> îngrijire, tăierile <strong>de</strong> regenerare, tăierile <strong>de</strong> înnoire, contribuirea la regenerarea naturală etc.)
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
şi productivitatea semincieră redusă a arboreturilor slăbite <strong>de</strong> stejar. Structura pădurii este distrusă:<br />
<strong>de</strong>seori este slab pronunţată structura verticală, lipseşte sau este rărit subarboretul, dar<br />
sunt sectoare cu o <strong>de</strong>zvoltare excesivă a arbuştilor, este redus rolul etajului ierbos. Ecosistemele<br />
<strong>de</strong> silvostepă naturală consi<strong>de</strong>rabil sunt înlocuite: introducenţii (salcâm alb, pin negru, nuc, mai<br />
rar glădiţă etc.) predomină în 40% din plantaţii. Fragmentele <strong>de</strong> păduri naturale <strong>de</strong>seori sunt<br />
înconjurate <strong>de</strong> aceste plantaţii, uneori conţin mulţi arbori <strong>de</strong> introducenţi (în primul rând arţarul<br />
american spontan pătruns şi mai rar ailantul). O astfel <strong>de</strong> împădurire duce la modificarea<br />
regimului <strong>de</strong> iluminare în gârneţe şi în consecinţă se reduce numărul populaţiilor sau dispar<br />
speciile tipice <strong>de</strong> stepă. În rezultatul practicii <strong>de</strong> gospodărire silvică, salcâmul începe să se manifeste<br />
la fel ca o specie agresivă invazivă. Suprafaţa poienilor <strong>de</strong> stepă din gârneţe este redusă din<br />
cauza împăduririi în masă ce a avut loc în anii 60-70 ai secolului trecut. Se practică o păşunare<br />
nereglementată a vitelor, prepon<strong>de</strong>rent pe poieni şi liziere, tot acolo are loc cositul nesistematic,<br />
iată <strong>de</strong> ce compoziţia floristică este modificată, iar covorul ierbos este <strong>de</strong>gradat şi îmburuienit.<br />
Procesele <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> politica silvică ina<strong>de</strong>cvată <strong>de</strong> durată şi nerespectarea legislaţiei:<br />
- intensificarea <strong>de</strong>gradării gârneţelor şi pădurilor <strong>de</strong> stejar pufos şi pedunculat, uscarea<br />
stejarului şi frasinului, în unele plantaţii artificiale a salcâmului alb;<br />
- slăbirea şi exclu<strong>de</strong>rea regenerării naturale a pădurii (autosemănat) în rezultatul afectării<br />
răsăririi şi <strong>de</strong>zvoltării copacilor tineri în urma păşunatului intensiv, compactării solului,<br />
<strong>de</strong>zvoltării pe sectoarele luminoase a ierburilor buruienoase cu braz<strong>de</strong> <strong>de</strong>nse;<br />
- expansiunea în covorului ierbos <strong>de</strong> pădure a speciilor anuale buruienoase şi semi-buruienoase<br />
şi înlocuirea <strong>de</strong> către acestea a speciilor multianuale ce formează ecosistemele <strong>de</strong><br />
stepă, <strong>de</strong>gradarea lizierelor şi poienilor;<br />
- dispariţia stepelor <strong>de</strong> luncă <strong>de</strong>venite rare, a multor specii mediteraneene rare, reducerea<br />
ulterioară a numărului negării Stipa dasyphylla (Lin<strong>de</strong>m.) Trautv., a speciilor <strong>de</strong> primăvară<br />
<strong>de</strong>vreme şi rare <strong>de</strong> plante, cum ar fi Crocus reticulates Stev. ex Adams, Hyacinthella<br />
leucophaea (C.Koch) Schur, Ornithogalum refractum Schlecht., Pulsatilla ucrainica (Ugr.)<br />
Wissjul. etc.;<br />
- distrugerea habitatelor valoroase ale speciilor rare <strong>de</strong> şerpi şi insecte în complexele naturale<br />
“Cioburciu <strong>de</strong> Munte” şi în special “Copanca-Leuntea”, pericolul <strong>de</strong> dispariţie a<br />
micropopulaţiei <strong>de</strong> Elaphe quatuorlineata şi afectarea populaţiei acestui şarpe în ţară;<br />
- reducerea resurselor furajere <strong>pentru</strong> copitatele sălbatice, răspândirea bolilor şi transmiterea<br />
paraziţilor <strong>de</strong> la animalele domestice la cele sălbatice;<br />
Ecosistemele <strong>de</strong> stepă<br />
Starea actuală. Terenurile <strong>de</strong> stepă prepon<strong>de</strong>rent ocupă versanţii abrupţi afectaţi nepotriviţi<br />
<strong>pentru</strong> fi araţi, adică pantele abrupte, uşor distructibile, cu râpe, <strong>de</strong>seori afectate <strong>de</strong> alunecări <strong>de</strong><br />
teren. Ele sunt modificate puternic <strong>de</strong> păşunat. Cauzele înrăutăţirii covorului ierbos sunt: păşunatul<br />
excesiv (normele capacităţii păşunilor nu se respectă), nerespectarea termenilor <strong>de</strong> păşunare<br />
şi lipsa sistemului acestora, folosirea păşunilor concomitent <strong>de</strong> diferite tipuri <strong>de</strong> vite, lipsa<br />
îngrijirii păşunilor şi a perioa<strong>de</strong>lor <strong>de</strong> odihnă <strong>pentru</strong> restabilirea covorului ierbos. Păşunile <strong>de</strong><br />
stepă în a doua jumătate a verii sau mai <strong>de</strong>vreme simt un <strong>de</strong>ficit mare <strong>de</strong> umiditate şi se usucă, se<br />
intensifică acut <strong>de</strong>ficitul <strong>de</strong> furaje. Sectoarele cu resturi <strong>de</strong> stepe primare, cu o pon<strong>de</strong>re redusă a<br />
participării negării şi amestecului <strong>de</strong> ierburi ce o însoţeşte, s-au păstrat prepon<strong>de</strong>rent pe poienile<br />
şi lizierele gârneţelor şi a dumbrăvilor uscate. Ele sunt prezentate prepon<strong>de</strong>rent <strong>de</strong> comunităţi<br />
<strong>de</strong>rivate, în care predomină bărboasa (Botriochloa ischaemum) şi păiuşul (Festuсa valesiaca),<br />
iar pe porţiunile <strong>de</strong> la baza versanţilor care sunt mai ume<strong>de</strong> – firuţa (Poa angustifolia) şi pirul<br />
(Elytrigia repens). Unele specii <strong>de</strong> plante şi animale sunt limitate în răspândire, populaţiile sunt<br />
77
78<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
nenumeroase. Există un <strong>de</strong>ficit <strong>de</strong> locuri favorabile <strong>pentru</strong> habitarea reptilelor şi amfibienilor şi<br />
potrivite <strong>pentru</strong> păsările ce cuibăresc pe sol printre ierburi. Reducerea bogăţiei faunei <strong>de</strong>seori<br />
este legată <strong>de</strong> <strong>de</strong>ficitul <strong>de</strong> ecosisteme semi-ari<strong>de</strong> <strong>de</strong> tranzit <strong>de</strong> calitate satisfăcătoare. Acest <strong>de</strong>ficit<br />
este intensificat <strong>de</strong> pregătirile <strong>de</strong>zordonate <strong>de</strong> fâneţe, păşunatul animalelor şi tăierile structurilor<br />
<strong>de</strong> lizieră ale pădurilor pe sectoarele limitrofe stepei.<br />
Procesele ce pun în pericol diversitatea biologică şi agricultura, înlăturarea cărora concomitent<br />
este legată cu <strong>de</strong>zvoltarea economică locală şi activitatea privind protecţia naturii:<br />
- reducerea în covorul ierbos, până la dispariţie, a pon<strong>de</strong>rii negării penate, amestecului<br />
<strong>de</strong> ierburi şi leguminoaselor (principalii fixatori ai azotului atmosferic), ceea ce duce la<br />
păstrarea în covorul ierbos aproape doar a gramineelor şi a speciilor buruienoase;<br />
- reducerea productivităţii comunităţilor din contul trecerii dominării la formele mai puţin<br />
productive ce se maturizează mai <strong>de</strong>vreme;<br />
- simplificarea <strong>de</strong> mai <strong>de</strong>parte a structurii comunităţilor, reducerea numărului şi pier<strong>de</strong>rea<br />
speciilor rare <strong>de</strong> plante, trecerea unui şir <strong>de</strong> specii obişnuite la categoria celor rare, <strong>de</strong>zvoltarea<br />
în masă a buruienilor, a speciilor cu tulpini dure şi care nu se folosesc <strong>de</strong> animale;<br />
- reducerea stabilităţii păşunilor, capacităţii <strong>de</strong> restabilire a fertilităţii solului, rărirea covorului<br />
până la dispariţia totală a productivităţii biologice, reducerea funcţiei antierozionale<br />
şi intensificarea eroziunii;<br />
- reducerea habitatelor, înrăutăţirea calităţii acestora din cauza supracompactării solului<br />
<strong>de</strong> către animale şi mâncarea <strong>de</strong> către acestea a plantelor aproape până la baza porţiunii<br />
aeriene, reducerea numărului şi diversităţii herpetofaunei, nevertebratelor şi păsărilor în<br />
urma acestui fapt, precum şi distrugerea <strong>de</strong> către animale şi a câinilor ce însoţesc cirezile<br />
şi turmele.<br />
- pierirea păsărilor şi a ouălor în rezultatul cositului nesistematic în perioada <strong>de</strong> cuibărire<br />
(mai-iunie) şi distrugerea şerpilor în timpul pregătirii fânului;<br />
- <strong>de</strong>zvoltarea pe terenurile abandonate a arbuştilor şi buruienilor, ce nu permit vieţuirea<br />
speciilor <strong>de</strong> păsări, ce cuibăresc şi ce colectează alimentarea <strong>de</strong> pe sol;<br />
- reducerea numărului, răspândirii şi dispariţia probabilă în viitor a speciilor vulnerabile<br />
Convolvulus lineatus L., Bellevalia sarmatica (Georgi) Woronow, Stipa dasyphylla (Lin<strong>de</strong>m.)<br />
Trautv. S. pennata L. S. pulcherrima C. Koch, S. tirsa Stev., S. ucrainica P. Smirn. etc.<br />
Ecosistemele <strong>de</strong> luncă<br />
Starea actuală. Cu excepţia unor puţine locuri, luncile s-au păstrat în fragmente mici împrejmuite<br />
<strong>de</strong> păduri şi plantaţii, precum şi <strong>de</strong>-a lungul canalelor <strong>de</strong> irigare şi valurilor anti-viitură. În<br />
trecut în luncă erau răspândite diverse variante <strong>de</strong> comunităţi <strong>de</strong> luncă veritabilă şi înmlăştinită,<br />
ce formau fertilitatea solului. Ele s-au păstrat pe i. Diculi, iar în alte locuri luncile sunt prezentate<br />
<strong>de</strong> comunităţi <strong>de</strong>rivate, floristic sărăcite <strong>de</strong> graminee şi rogoz. Peste tot sunt răspândite doar variantele<br />
antropogene <strong>de</strong> comunităţile Elytrigieta repentisi. Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re teritorial predomină<br />
luncile ume<strong>de</strong> cu ierburi înalte; luncile jilave şi înmlăştinite sunt prezentate în fragmente<br />
mici în <strong>de</strong>presiuni. Cauzele: exclu<strong>de</strong>rea celei mai mari porţiuni a luncii Nistrului din regimul <strong>de</strong><br />
inundări, cositul incorect, păşunatul excesiv şi păşunatul în condiţii ume<strong>de</strong>, bătătorirea luncilor<br />
folosite <strong>pentru</strong> mersul animalelor în apropiere <strong>de</strong> digul <strong>de</strong> stat şi canalele <strong>de</strong> irigare.<br />
Procesele ce pun în pericol diversitatea biologică şi agricultura, legate <strong>de</strong> modificarea regimului<br />
<strong>de</strong> inundare şi nivelul apelor subterane, dar cel mai mult – <strong>de</strong> activitatea agricolă:<br />
- simplificarea <strong>de</strong> mai <strong>de</strong>parte a structurii comunităţilor şi reducerea în covorul ierbos,<br />
până la dispariţie, a pon<strong>de</strong>rii leguminoaselor (principalii fixatori ai azotului atmosferic)<br />
şi reducerea legată cu acest fapt a diversităţii florei şi nevertebratelor;
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
- <strong>de</strong>zvoltarea în masă a buruienelor, speciilor necomestibile şi cu tulpini aspre, reducerea<br />
vitalităţii principalelor specii, a productivităţii şi valorii nutritive a covorului ierbos;<br />
- reducerea stabilităţii covorului ierbos şi capacităţii acestuia la auto-restabilire, extin<strong>de</strong>rea<br />
sectoarelor cu vegetaţie bătătorită şi transformarea luncilor în mlaştini înnămolite;<br />
- distrugerea echilibrului acvatic şi <strong>de</strong>gradarea structurii orizonturilor superioare ale solului:<br />
înmlăştinirea sau uscarea solului, supracompactarea, formarea moviliţelor şi <strong>de</strong>gradarea<br />
covorului ierbos în urma aratului pe sol umed;<br />
- reducerea bazei furajere a faunei folositoare;<br />
- reducerea numărului nevertebratelor, în special al aeroplanctonului şi micşorarea numărului<br />
<strong>de</strong> chiroptere în legătură cu reducerea resurselor <strong>de</strong> alimentare;<br />
- înrăutăţirea calităţii habitatelor, reducerea locurilor <strong>de</strong> cuibărire, <strong>de</strong> adăposturi şi <strong>de</strong> alimentare<br />
<strong>pentru</strong> păsări, a numărului <strong>de</strong> amfibieni şi reptile;<br />
- reducerea numărului şi diversităţii păsărilor în timpul cositului în perioada cuibăririi<br />
(mai-iunie), din cauza <strong>de</strong>ranjului exagerat, distrugerea ouălor <strong>de</strong> către om, animale, câini<br />
şi pisici sălbătăcite, distrugerea şerpilor în timpul pregătirii fânului;<br />
- transmiterea paraziţilor şi îmbolnăvirilor <strong>de</strong> la animalele domestice la cele sălbatice.<br />
Lumea animală a zonei <strong>Ramsar</strong><br />
Starea actuală. Condiţiile <strong>de</strong> existenţă a lumii animale a Nistrului <strong>de</strong> Jos sunt atât <strong>de</strong> dinamice,<br />
încât creează pericole <strong>pentru</strong> bogăţia ei, chiar dacă apar noi habitate din contul abandonării<br />
terenurilor inundabile şi înmlăştinite. În acelaşi timp, unele impacturi serioase (tăierile ilegale,<br />
tăierile sanitare puţin argumentate, politica creată în ţară <strong>de</strong> formare a plantaţiilor pe baza introducenţilor,<br />
inclusiv în locurile un<strong>de</strong> nu se poate <strong>de</strong> făcut aceasta, exploatare nesistematică a<br />
păşunilor şi fâneţelor, ar<strong>de</strong>rea resturilor vegetale <strong>de</strong> pe câmpuri) au un caracter distrugător sistematic.<br />
Are loc şi braconajul (<strong>de</strong> exemplu cu folosirea laţurilor) şi folosirea incorectă a resurselor<br />
cinegetice, nihilismul legislativ al vânătorilor privilegiaţi.<br />
Pericolele legate <strong>de</strong> teritoriul zonei în întregime, inclusiv în rezultatul activităţii nelegale<br />
permanente în fâşiile riverane <strong>de</strong> protecţie a apelor:<br />
- reducerea resurselor viabile <strong>pentru</strong> multe specii în urma <strong>de</strong>gradării habitatelor şi reducerea<br />
productivităţii ecosistemelor;<br />
- înmulţirea ineficientă a resurselor cinegetice, apariţia formelor hibri<strong>de</strong> ale pisicii sălbatice<br />
şi domestice, a porcilor domestici şi sălbatici;<br />
- <strong>de</strong>ranjul animalelor sălbatice în perioada înmulţirii în majoritatea masivelor silvice, ce<br />
duce la reducerea numărului <strong>de</strong> animale;<br />
- înrăutăţirea stării populaţiei <strong>de</strong> chiroptere şi a altor mamifere, păsări şi reptile vulnerabile;<br />
- reducerea diversităţii lumii animale şi vegetale a luncii în general, în legătură cu dispariţia<br />
multor specii rare;<br />
- un pericol potenţial este capturarea ilegală a unor reprezentanţi ai lumii animale (<strong>de</strong><br />
exemplu vidra şi unele lipitori), ce afectează înmulţirea naturală a acestora.<br />
Resursele cinegetice<br />
Condiţie. Cultura insuficientă a administrării, evaluarea ina<strong>de</strong>cvată a numărului unor reprezentanţi<br />
ai faunei şi evaluarea incorectă a folosinţei probabile a resurselor sunt caracteristice<br />
obişnuite ale gospodăriei cinegetice. Legislaţia cinegetică imperfectă, interesele ignorante ale<br />
<strong>de</strong>ţinătorilor <strong>de</strong> terenuri private şi specificul <strong>de</strong> gospodărire cinegetică în ariile protejate <strong>de</strong> stat.<br />
Amenajamentele cinegetice pe teritoriul zonei nu au fost efectuate.<br />
79
80<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Pericolele legate <strong>de</strong> nivelul <strong>de</strong> reglementare a vânătoarei în ţară, înlăturarea cărora este legată<br />
cu <strong>de</strong>zvoltarea ariilor protejate cu regimuri reale <strong>de</strong> protecţie pe baza planurilor <strong>de</strong> folosinţă:<br />
- distrugerea reprezentanţilor faunei cinegetice, lipsa creşterii sau creşterea insuficientă a<br />
resurselor cinegetice;<br />
- lipsa sau nivelul ina<strong>de</strong>cvat al rentabilităţii vânătoarei <strong>de</strong> elită;<br />
- conflictul dintre interesele populaţiei locale şi vânători, în primul rând cei veniţi.<br />
2.3.2.1.2. Factorii naturali prognozaţi şi procesele începute legate cu ei<br />
Fragmentarea complexelor şi ecosistemelor naturale<br />
Factorul peisajer. Ecosistemele naturale forestiere şi ierboase în mare parte sunt izolate şi<br />
prezentate <strong>de</strong> teritorii cu suprafeţe <strong>de</strong> la câteva hectare până la puţin mai mult <strong>de</strong> o mie <strong>de</strong> hectare.<br />
Ele sunt înconjurate <strong>de</strong> terenuri arabile extinse şi plantaţii artificiale, <strong>de</strong>seori sunt în<strong>de</strong>părtate<br />
unul <strong>de</strong> altul. Presiunea antropogenă mare într-o măsură consi<strong>de</strong>rabilă a contribuit la distrugerea<br />
şi <strong>de</strong>gradarea ecotonilor (ce posedă caracteristici <strong>de</strong>osebite <strong>de</strong> sectoare marginale ale ecosistemelor)<br />
şi vegetaţiei <strong>de</strong> stepă, răspândirea comunităţilor sinantropice. Este slab şi sistemul <strong>de</strong><br />
fâşii forestiere, inclusiv cele riverane <strong>de</strong> protecţie a apelor, în special în treimea sudică <strong>de</strong> colină<br />
a zonei. Toate acestea consi<strong>de</strong>rabil reduc schimbul genetic între populaţiile nenumeroase izolate,<br />
în special a animalelor mari şi puţin mobile, plantelor şi animalelor rare, <strong>de</strong> exemplu şerpii,<br />
legate <strong>de</strong> habitatele <strong>de</strong> stepă. Aceasta se referă şi la multe alte specii, la care succesul răspândirii<br />
şi valorificării teritoriilor noi au un caracter probabil şi/sau legat <strong>de</strong> pieirea şi instalarea locală<br />
a populaţiilor. Fragmentarea preîntâmpină restabilirea ecosistemelor <strong>de</strong> stepă şi luncă, un<strong>de</strong> se<br />
reduce şi chiar se stopează păşunatul şi folosirea arabilă.<br />
Procesele ce ameninţă în urma fragmentării populaţiilor şi comunităţilor, au un caracter<br />
statistic, reflectat într-o <strong>de</strong>gradare treptată, neexactitate a timpului şi caracterului în formă <strong>de</strong><br />
avalanşă <strong>de</strong> apariţie a consecinţelor:<br />
- dificultatea critică <strong>pentru</strong> unele specii <strong>de</strong> migrare şi schimb genetic, încrucişarea apropiată<br />
înrudită (inbriding) şi <strong>de</strong>gradarea genetică chiar până la pieirea speciilor rare (<strong>de</strong><br />
exemplu şarpele cu patru dungi, şarpele cu abdomen galben, şarpele lui Esculap, j<strong>de</strong>rul<br />
<strong>de</strong> pădure, plante rare ce cresc în grupuri mici);<br />
- dispariţia speciilor nenumeroase în urma probabilităţii reduse <strong>de</strong> încrucişare (insecte<br />
rare cum ar fi Sago pedo şi plante foarte rare);<br />
- reducerea diversităţii biologice şi potenţialului <strong>de</strong> autoreglare şi stabilităţii ecosistemelor<br />
forestiere;<br />
- reducerea rolului plantaţiilor silvice în protecţia solului, entomofagilor şi polenizatorilor,<br />
<strong>de</strong> atenuare a extremelor meteo şi a microclimei câmpurilor şi livezilor.<br />
Încălzirea globală şi regională a climei<br />
Factorul climatic. În condiţiile încălzirii globale şi intensificării aridităţii teritoriului Moldovei<br />
(reducerea sumei anuale <strong>de</strong> precipitaţii şi/sau distribuirea inegală pe parcursul anului,<br />
precum şi creşterea temperaturii anului), în anii apropiaţi se poate aştepta venirea perioa<strong>de</strong>i<br />
secetoase în perioada a doua jumătate a verii-toamna. Se vor intensifica secetele, în special atmosferice,<br />
se presupune intensificarea şi în<strong>de</strong>sirea fenomenelor meteorologice extreme, inclusiv<br />
a averselor, reducerea asigurării cu umiditate a teritoriului şi reducerea nivelului apelor subterane.<br />
Încălzirea climei duce la micşorarea <strong>de</strong>bitului sumar al Nistrului, va modifica regimul<br />
viiturilor şi pericolele legate <strong>de</strong> acesta – se va intensifica evaporarea şi înrăutăţirea regimului <strong>de</strong><br />
umiditate. Se va mări variaţia hotarelor bazinelor acvatice, se va reduce termenul <strong>de</strong> funcţionare
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
a biotopurilor acvatice temporare în luncă, se pot reduce numărul acestora. Reducerea <strong>de</strong>bitului<br />
sumar al fluviului şi aridizarea progresivă pot înrăutăţi subit situaţia ecologică pe teritoriul zonei<br />
în întregime, să grăbească <strong>de</strong>gradarea ecosistemelor zonelor ume<strong>de</strong> vulnerabile şi a pădurilor<br />
<strong>de</strong> luncă, să ducă la reducerea/dispariţia speciilor <strong>de</strong> plante şi animale ale ecosistemelor <strong>de</strong> colină<br />
sensibile la insuficienţa <strong>de</strong> umiditate. Toate acestea vor reduce productivitatea vegetaţiei şi<br />
bazinelor acvatice, bogăţia <strong>de</strong> furaje <strong>pentru</strong> animale, spaţiul lor vital. În acelaşi timp, ultimii ani<br />
au <strong>de</strong>monstrat viituri extremale mai <strong>de</strong>se, ce în trecut aveau loc o dată la mai mult <strong>de</strong> 10 ani.<br />
Consecinţele negative se vor intensifica şi prin faptul că normele şi regulile regimului forestier<br />
actual nu sunt adaptate la modificările natural-climatice ce au loc, precum şi din cauza <strong>de</strong>ficitului<br />
cadrului legal <strong>pentru</strong> ecosistemele ierboase <strong>de</strong> folosinţă comună.<br />
Procesele ce pot afecta ecosistemele <strong>de</strong> stepă şi resursele acestora, legate <strong>de</strong> intensificarea<br />
procesului complex <strong>de</strong> <strong>de</strong>şertificare:<br />
- modificarea condiţiilor <strong>de</strong> vegetaţie – intensificarea aridităţii, posibil critică <strong>pentru</strong> năgară-păiuş-amestec<br />
<strong>de</strong> ierburi;<br />
- modificarea treptată a vegetaţiei care <strong>de</strong>vine mai adaptabilă la <strong>de</strong>ficitul <strong>de</strong> umiditate, reducerea<br />
populaţiilor plantelor rare şi a habitatelor speciilor cu parametri înguşti ai condiţiilor<br />
naturale potrivite din cauza posibilii distrugeri a habitatelor, datorită fenomenelor<br />
meteorologice extremale;<br />
- reducerea şi dispariţia sectoarelor <strong>de</strong> luncă la hotarele cu sectoarele <strong>de</strong> stepă în luncile<br />
mici, înrăutăţirea condiţiilor <strong>de</strong> vegetaţie în biotopurile <strong>de</strong> stepă;<br />
- reducerea productivităţii terenurilor furajere naturale ce <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> umiditatea atmosferică<br />
şi intensificarea pericolului <strong>de</strong> <strong>de</strong>ficit al furajelor în perioada secetoasă a anului;<br />
- reducerea funcţiei <strong>de</strong> protecţie a naturii şi anti-erozionale a covorului ierbos cu reducerea<br />
suprafeţei şi numărului <strong>de</strong> sectoare cu vegetaţie <strong>de</strong> stepă în urma spălării <strong>de</strong> către averse a<br />
terenurilor cu pericol <strong>de</strong> eroziune chiar şi până la pier<strong>de</strong>rea totală a solului pe unele sectoare.<br />
- apariţia pericolului <strong>de</strong> aprin<strong>de</strong>re întâmplătoare a vegetaţiei uscate şi a incendiilor (inclusiv<br />
în urma activităţii omului).<br />
Procesele ce afectează ecosistemele <strong>de</strong> silvostepă, legate cu înrăutăţirea condiţiilor <strong>de</strong> vegetaţie<br />
în urma schimbării regimului <strong>de</strong> temperatură şi a celui hidrologic, modificarea caracterului<br />
şi perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> că<strong>de</strong>re a precipitaţiilor, înteţirea probabilă a <strong>de</strong>gradării covorului ierbos:<br />
- reducerea consi<strong>de</strong>rabilă a productivităţii biologice şi a stabilităţii plantaţiilor silvice (şi<br />
a stării unui şir <strong>de</strong> specii), în special cu regenerare din lăstari (stejar, frasin, etc.) sau cu<br />
predominarea introducenţilor (salcâm alb, posibil glădiţa etc.);<br />
- intensificarea înlocuirii speciilor autohtone <strong>de</strong> către introducenţii agresivi cu amplitudine<br />
ecologică largă, tolerante la aridizare, cum ar fi ailantul, arţarul american;<br />
- mulţi copaci căzuţi în urma furtunilor şi vânturilor din cauza fenomenelor meteorologice<br />
extreme (furtuni <strong>de</strong> praf, viscole, uragane, îngheţuri), incendii;<br />
- reducerea biodiversităţii şi simplificarea comunităţilor din cauza micşorării numărului<br />
<strong>de</strong> specii mezofile şi hidrofile <strong>de</strong> arbori- arbuşti şi ierburi;<br />
- apariţia posibilă a speciilor agresive şi buruienoase, necaracteristice anterior acestui teritoriu.<br />
Procesele ce afectează ecosistemele <strong>de</strong> pădure (inundabilă) şi <strong>de</strong> luncă, legate cu modificarea<br />
regimului hidrologic - inundări cu o prezenţă a apei <strong>de</strong> mai lungă durată, <strong>de</strong>cât sunt capabile să<br />
suporte comunităţile <strong>de</strong> vegetaţie. Are loc intensificarea oscilaţiilor nivelului apelor subterane<br />
şi <strong>de</strong>plasarea hotarelor aşezării lor, modificarea caracterului că<strong>de</strong>rii precipitaţiilor, intensificarea<br />
activităţilor erozionale-acumulative a viiturilor <strong>de</strong> averse. Atenuarea consecinţelor acestor<br />
81
82<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
activităţi nu poate avea loc fără reglarea regimului <strong>de</strong> alimentare cu apă, ce l-ar apropia spre<br />
unul natural. Pericole:<br />
- modificare aspectului peisajer al masivelor silvice;<br />
- intensificarea impactului stresant al fenomenelor meteorologici extreme (uragane, îngheţuri,<br />
etc.) asupra ecosistemelor, ce poate duce la că<strong>de</strong>rea în masă copacilor în urma<br />
furtunilor şi vânturilor;<br />
- intensificarea înnămolirii şi uscării unei părţi din ecosistemele bazinelor <strong>de</strong> luncă, afectarea<br />
vegetaţiei şi animalelor acvatice şi palustre;<br />
- uscarea stejarului, frasinului şi plopului hibrid în plantaţiile silvice, ce nu corespund naturii<br />
ecologice a habitatelor acestora;<br />
- slăbirea <strong>de</strong> mai <strong>de</strong>parte a stabilităţii comunităţilor silvice, în primul rând acelor <strong>de</strong> provenienţă<br />
din lăstari, ce se <strong>de</strong>zvoltă în condiţii <strong>de</strong> vegetaţie a pădurilor necorespunzătoare,<br />
uscarea pădurilor <strong>de</strong> frasin pe sectoarele joase ale luncii inundate pe termen lung, înrăutăţirea<br />
stării pădurilor mature şi în special al celor seculare <strong>de</strong> plop;<br />
- intensificarea înlocuirii speciilor autohtone <strong>de</strong> către arţarul american agresiv – introducent<br />
cu o amplitudine ecologică largă, tolerant la aridizare;<br />
- oscilarea condiţiilor <strong>de</strong> vegetaţie a luncilor <strong>de</strong> diferit nivel, ce duce la înrăutăţirea condiţiilor<br />
<strong>pentru</strong> lunci inundate pe termen scurt şi cele pe termen lung, la schimbul rapid al comunităţilor<br />
în serie şi îmbunătăţirea condiţiilor <strong>pentru</strong> speciile pionere şi buruienoase rezistente;<br />
- intensificarea procesului <strong>de</strong> salinizare a solurilor <strong>de</strong> luncă inundabilă şi extin<strong>de</strong>rea suprafeţelor<br />
comunităţilor halofice;<br />
- reducerea potenţialului solurilor, înrăutăţirea condiţiilor <strong>pentru</strong> biota solului, precum şi <strong>pentru</strong><br />
saprofagi, ce se alimentează cu lemn mort, dispariţia posibilă a unor specii vulnerabile;<br />
- <strong>de</strong>gradarea ecotopurilor, extin<strong>de</strong>rea suprafeţelor comunităţilor pionere pe <strong>de</strong>punerile<br />
aluviale noi, inclusiv pe luncile înnămolite;<br />
- înrăutăţirea situaţiei epi<strong>de</strong>miologice din cauza apariţiei condiţiilor favorabile <strong>pentru</strong> microorganismele<br />
patogene, creşterea posibilităţii <strong>de</strong> epizootie, inclusiv a celor <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong><br />
periculoase (<strong>de</strong> exemplu turbarea);<br />
- reducerea atractivităţii regiunii din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al <strong>de</strong>zvoltării turismului;<br />
- reducerea funcţiilor <strong>de</strong> protecţie a naturii şi estetice a pădurilor şi calităţilor <strong>de</strong> protecţie<br />
a fâşiilor riverane <strong>de</strong> protecţie a apelor;<br />
Procesele ce afectează animalele ecosistemelor silvice, ierboase şi acvatice, legate <strong>de</strong> reducerea<br />
productivităţii şi modificarea ritmurilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a vegetaţiei sau a regimului bazinelor interne:<br />
- schimbarea termenelor fenologice <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a plantelor (în principal înflorirea şi<br />
fructificarea) sub influenţa încălzirii este capabilă să conducă la afectarea parametrilor<br />
spaţial-temporari ai nişelor ecologice ale nevertebratelor;<br />
- simplificarea compoziţiei şi structurii vegetaţiei se va reflecta asupra bogăţiei <strong>de</strong> specii şi<br />
diversităţii nevertebratelor, iar reducerea numărului <strong>de</strong> insecte în etajul ierbos va <strong>de</strong>termina<br />
reducerea numărului, <strong>de</strong> exemplu, a reptilelor, inclusiv a şerpilor rari;<br />
- fenomenele extreme pot duce (în special în perioada <strong>de</strong> iarnă) la un <strong>de</strong>ficit local <strong>de</strong> furaje<br />
vegetale <strong>pentru</strong> păsări, la reducerea numărului şi diversităţii lor;<br />
- activizarea dăunătorilor şi agenţilor patogeni în cazul încălzirii în timpul iernii cu creşterea<br />
numărului <strong>de</strong> zile fără îngheţuri şi o îngheţare mai slabă a solului;<br />
- reducerea <strong>de</strong> mai <strong>de</strong>parte a numărului copitatelor, reducerea numărului <strong>de</strong> animale <strong>de</strong><br />
pradă, în special a bursucul şi altor musteli<strong>de</strong>, reducerea compoziţiei <strong>de</strong> specii a chiropterelor<br />
în legătură cu reducerea diversităţii şi abun<strong>de</strong>nţei bazei furajere, în special în<br />
pădurile inundabile;
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
- creşterea vulnerabilităţii liliecilor în timpul tăierilor copacilor, din cauza prădătorilor şi<br />
paraziţilor datorită creşterii coloniilor şi intensificarea factorilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>ranj, în legătură cu<br />
<strong>de</strong>ficitul adăposturilor potrivite;<br />
- reducerea bazei furajere <strong>pentru</strong> animalele <strong>de</strong> păşunat;<br />
- sărăcirea componenţei existente a speciilor ce cuibăresc (în special din contul speciilor rare<br />
Ciconia nigra, Crex crex, Egretta alba, Phalacrocorax pygmeus, Himantopus himantopus,<br />
Falco subbuteo, Falco vespertinus, Crex crex, Ciconia nigra, culici etc.) pînă la nivelul <strong>de</strong> bază;<br />
- reducerea numărului populaţiilor grupurilor şi speciilor compoziţiei <strong>de</strong> bază, ce folosesc<br />
resurse bogate şi stabile - Fulica atra, Gallinula chloropus, Podiceps cristatus, majoritatea<br />
stârcilor, Buteo buteo, Milvus migrans, Fringilla coelebs, porumbeii, turturelele, unele<br />
ciori, pescăruşi, paseriforme mici;<br />
- sărăcirea populaţiei <strong>de</strong> păsări, reprezentată <strong>de</strong> păsările <strong>de</strong> pe teritoriile limitrofe ce se<br />
alimentează aici, cele migratoare, vizitatori periodici sau rari;<br />
- reducerea resurselor biologice, supraîncălzirea apei, uscarea bazinelor inundabile şi reducerea<br />
respectivă a numărului până la dispariţia multor specii <strong>de</strong> hidrobionţi, <strong>de</strong>oarece<br />
unele grupuri <strong>de</strong> animale nevertebrate (unii amfibionţi, oligoghete, lipitoare şi moluşte),<br />
<strong>de</strong>pun cocoane, ouăle sau icrele în <strong>zona</strong> riverană sau chiar mai sus <strong>de</strong> marginea apei;<br />
- reducerea conţinutului <strong>de</strong> oxigen şi poluarea biogenă a bazinelor acvatice din contul înmulţirii<br />
în masă a algelor cu „înflorirea” ulterioară a apei, nu rareori însoţită <strong>de</strong> sufocarea<br />
peştilor şi altor animale acvatice;<br />
- dispariţia unui şir <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> peşte în complexele naturale şi pier<strong>de</strong>rea importanţei potenţiale<br />
a „Luncii Talmaza” <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>punerea icrelor speciilor fitofile ale Nistrului;<br />
- simplificarea structurii comunităţilor hidrobionţilor şi reducerea diversităţii <strong>de</strong> specii a<br />
acestora, a numărului populaţiilor multor specii până la reducerea celor rare.<br />
2.3.2.1.3. Problemele obiectelor <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> valoroase şi resurselor legate <strong>de</strong> acestea.<br />
Albia veche a Nistrului (Nistrul Orb)<br />
Condiţii. Albia veche reprezintă cel mai mare bazin acvatic natural din ţară, care conţine<br />
rezerve piscicole bogate şi este utilizat <strong>pentru</strong> irigare. Este un habitat al multor păsări, al unor<br />
specii rare <strong>de</strong> plante, insecte, peşti, mamifere şi păsări. La momentul actual este foarte înnămolit,<br />
în partea <strong>de</strong> nord pe o lungime consi<strong>de</strong>rabilă canalul este îngustat până la 10 m, iar apoi practic<br />
se egalează cu pământul. Totuşi, pe cea mai mare parte a teritoriului, lăţimea albiei ajunge la 80<br />
m, iar cea mai lată parte atinge circa 120 m. Pe alocuri albia este întreruptă <strong>de</strong> diguri artificiale;<br />
pe teritoriile un<strong>de</strong> acestea au fost nu o dată reconstruite s-au format bancuri întinse <strong>de</strong> nisip; pe<br />
alocuri între satele Leuntea şi Copanca albia este plină cu pământ, în urma alunecărilor <strong>de</strong> teren.<br />
La moment este prezent un alt proces <strong>de</strong> alunecare. Regimul fâşiei riverane <strong>de</strong> protecţie a apelor<br />
(lăţimea 20 m) nu se respectă în mare parte pe întreaga distanţă. De aceea capacitatea albiei s-a<br />
micşorat consi<strong>de</strong>rabil. Datorită faptului că apa nu mai circulă, iar adâncimea albiei s-a micşorat,<br />
acest ecosistem viu, dar foarte vulnerabil, s-a transformat într-un şir <strong>de</strong> bazine acvatice cu<br />
condiţii <strong>de</strong> putrefacţie. Suprafaţa <strong>de</strong> acumulare a apei este <strong>de</strong> numai 113 km 2 , nu are afluenţi<br />
permanenţi şi puternici, la fel nu sunt nici curenţi subterani. Mărirea suprafeţei oglinzii apei are<br />
loc numai în perioa<strong>de</strong>le ploioase şi atunci când nivelul apei fluviului Nistru este ridicat. Apele<br />
<strong>de</strong> viitură nimeresc câteodată în albia veche datorită unui canal nu prea mare săpat <strong>de</strong> către<br />
locuitorii s. Talmaza, dar acest lucru permite intrarea apelor doar în timpul inundaţiilor mari.<br />
Nistrul Orb avea o importanţă mare <strong>pentru</strong> irigarea culturilor agricole în lunca întinsă şi<br />
<strong>pentru</strong> <strong>de</strong>zvoltarea unei economii rurale foarte profitabile. În prezent suprafaţa terenurilor cu<br />
culturi irigabile s-a micşorat <strong>de</strong> câteva ori, <strong>de</strong>oarece posibilităţile <strong>de</strong> alimentare electrică cu apă<br />
83
84<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
din albia <strong>de</strong> bază a Nistrului sunt limitate <strong>de</strong> condiţiile <strong>de</strong> piaţă şi <strong>de</strong> cele ale utilizatorilor <strong>de</strong> apă;<br />
uneori Guvernul finanţa alimentări sporadice cu apă din Nistru, însă irigarea din Nistrul Orb<br />
reprezintă o practică obişnuită.<br />
Calitatea solurilor, care pot fi irigate din Nistrul Orb necesită o atenţie <strong>de</strong>osebită. Conform<br />
ultimelor evaluări6 , solurile aluviale răspândite în zonă, conţin puţin humus (1,4-1,5%) şi nu sunt<br />
bogate în substanţe nutritive, totodată au un conţinut mare <strong>de</strong> nămol – până la 70-80%. Deşi nu se<br />
relevă carbonaţi vizibili, conţinutul <strong>de</strong> săruri solubile în aceste soluri este înalt (mai mult <strong>de</strong> 1%),<br />
izvorul <strong>de</strong> salinizare a lor sunt apele subterane mineralizate <strong>de</strong> la adâncimea <strong>de</strong> 1-1,5m.<br />
Cu toate acestea în stratul superior conţinutul <strong>de</strong> humus atinge câteodată şi 5%. Drenajul şi<br />
prelucrarea consecventă a acestor soluri duce la schimbări importante structurale şi <strong>de</strong> umiditate,<br />
la <strong>de</strong>scompunerea accelerată a resturilor vegetale, mărirea activităţii microflorei aerobe şi,<br />
în rezultat, creşte fertilitatea solului. În pofida conţinutului mare <strong>de</strong> săruri, lucru care ar putea<br />
fi legat <strong>de</strong> problemele <strong>de</strong> drenaj, fapt ce condiţionează stagnarea apelor şi mărirea cantităţii <strong>de</strong><br />
sare în urma evaporării, totuşi majoritatea probelor <strong>de</strong> sol sunt evaluate drept soluri cu risc mic<br />
<strong>de</strong> salinizare. Riscul <strong>de</strong> sodificare a solurilor la fel este nu prea mare. În rezultat aceste soluri nu<br />
sunt consi<strong>de</strong>rate salinizate.<br />
Evaporarea anuală a apei <strong>de</strong> pe suprafaţa solului măreşte rapid conţinutul <strong>de</strong> săruri. Solurile<br />
suferă <strong>de</strong> compactare, fapt ce condiţionează redistribuirea umidităţii, pier<strong>de</strong>ri în structura solului,<br />
care seamănă mai mult cu nămol, cu crăpături atunci când se usucă. Acest efect ar putea<br />
fi legat <strong>de</strong> problemele <strong>de</strong> drenaj şi <strong>de</strong> folosirea apelor din Nistrul Orb înnămolit <strong>pentru</strong> cea mai<br />
mare parte a luncii învecinate şi din canalele <strong>de</strong> drenaj. Calitatea joasă a apei a dus la schimbarea<br />
proprietăţilor solului, adică la un <strong>de</strong>zechilibru dintre sodiu şi calciu. Schimbările climatice măresc<br />
riscul <strong>de</strong> salinizare, în special pe teritoriile din partea <strong>de</strong> jos a luncii, aflate în proprietatea s.<br />
Cioburciu, acolo un<strong>de</strong> sunt mai răspândite sectoare supraumezite.<br />
Venirea apei <strong>de</strong> viitură din fluviu (precum s-a întâmplat în 2010) favorizează diluarea şi îmbunătăţirea<br />
calităţii apei în albia veche. Restabilirea legăturii permanente cu fluviul ar rezolva,<br />
în mare măsură, problemele Nistrului Orb, mai ales în cazul măririi capacităţii <strong>de</strong> acumulare<br />
– curăţarea, prin în<strong>de</strong>părtarea nămolurilor acumulate împreună cu alte impurităţi. Acest lucru<br />
ar îmbunătăţi cardinal posibilităţile <strong>de</strong> irigare, <strong>de</strong> restabilire a rezervelor piscicole şi a biodiversităţii,<br />
<strong>de</strong> retenţie a apelor subterane şi a rezervelor <strong>de</strong> apă potabilă în fântânile satelor învecinate<br />
(<strong>de</strong>oarece lipsesc curenţi subterani importanţi).<br />
Nistrul Orb poate primi stabil apă din fluviu prin scurgere liberă, <strong>de</strong>oarece nivelul suprafeţei<br />
solului pe tot teritoriul învecinat este aproape <strong>de</strong> nivelul albiei cursului principal al fluviului. Din<br />
punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re geologic albia Nistrului Orb este stabilă şi procesul <strong>de</strong> evoluţie a meandrelor<br />
este inactiv. Unicul proces care are loc este sedimentarea materiei lutoase şi limitarea progresivă<br />
a scurgerii Nistrului Orb. Acumularea apelor în albia veche va favoriza funcţionarea bună a<br />
bazinelor cu apă săpate, utilizate în trecut <strong>de</strong> populaţia din regiunea Nistrului <strong>de</strong> Jos, care <strong>de</strong>ja<br />
au apărut iarăşi în unele locuri (Purcari). Nistrul Orb se învecinează cu rămăşiţele meandrelor<br />
vechi, unul dintre care (iazul Laptura) poate fi unit din nou.<br />
Pericole în cazul menţinerii situaţiei existente:<br />
- înnămolirea şi fragmentarea în continuare a albiei, scă<strong>de</strong>rea potenţialului <strong>de</strong> acumulare, întratât<br />
încât chiar şi şuvoaiele apelor <strong>de</strong> viitură n-ar putea îmbunătăţi situaţia;<br />
- <strong>de</strong>zvoltarea procesului <strong>de</strong> putrefacţie pe toate sectoarele acestuia şi înmlăştinirea albiei rămase;<br />
- imposibilitatea <strong>de</strong> irigare din albia veche, chiar şi după intrarea apelor <strong>de</strong> viitură;<br />
6 Environmental and Social Impact Assessment of Central Irrigation System Projects in the Nistru River Basin<br />
in Moldova, Proposed for MCC Funding. MWH AMERICAS, Inc. 2010
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
- salinizarea spontană a solurilor condiţionată <strong>de</strong> un drenaj insuficient, în special pe sectoarele<br />
irigate din Nistrul Orb şi din canalele <strong>de</strong> drenaj;<br />
- micşorarea veniturilor agricultorilor şi abandonarea terenurilor;<br />
- reducerea în continuare a importanţei bazinului acvatic <strong>pentru</strong> cuibăritul păsărilor din complexul<br />
palustru din cauza reducerii resurselor şi lipsa locurilor stabile <strong>pentru</strong> cuibărit;<br />
- pier<strong>de</strong>rea treptată a valorilor biodiversităţii, inclusiv şi a speciilor rare <strong>de</strong> plante şi animale care<br />
încă s-au păstrat pe acest teritoriu;<br />
- pier<strong>de</strong>rea importanţei Nistrului Orb ca obiect natural unic, foarte atrăgător <strong>pentru</strong> turişti.<br />
Pericolele potenţiale ce pot apărea după reconstruire:<br />
- mărirea suprafeţei apei poate favoriza formarea mlaştinilor în <strong>de</strong>presiuni, un<strong>de</strong> exploatarea<br />
terenurilor arabile nu mai poate fi posibilă dacă nu vor fi pompate apele şi nu vor fi<br />
săpate bazine <strong>de</strong> acumulare a apei;<br />
- în unele locuri mărirea suprafeţei apelor poate favoriza acumularea <strong>de</strong> săruri minerale,<br />
cum s-a întâmplat şi în trecut, mai ales în cazul unei stări rele a sistemului <strong>de</strong> drenaj;<br />
- în procesul <strong>de</strong> exploatare intensivă a sistemelor <strong>de</strong> producere în baza irigării există pericolul<br />
<strong>de</strong> poluare a Nistrului Orb, a sistemului <strong>de</strong> drenaj şi posibil a albiei principale a<br />
Nistrului cu îngrăşăminte minerale alcalinizate şi spălate;<br />
- implementarea acestor sisteme creează pericolul <strong>de</strong> utilizare intensivă a pestici<strong>de</strong>lor,<br />
transportarea lor aeriană în fluviu cu urmările respective asupra resurselor acvatice, precum<br />
şi trecerea lor prin lanţurile alimentare în obiectele naturale importante din <strong>zona</strong><br />
dată, a parcului naţional natural Nijnednetrovsk, etc.<br />
Lunca Olăneşti-Crocmaz<br />
Condiţii. Condiţiile <strong>de</strong> sol şi hidro-edafice ale luncii sunt asemănătoare cu cele ale luncii, în care<br />
este amplasat Nistrul Orb, dar sunt mai dinamice, <strong>de</strong>oarece nivelul solului este mai jos <strong>de</strong>cât nivelul<br />
Nistrului, iar nivelul apelor subterane variază mai puternic, <strong>de</strong>seori atingând suprafaţa solului.<br />
Intensitatea <strong>de</strong> inundare a rocilor sedimentare atinge 20-30 m, adâncimea apelor subterane<br />
variază între 0.3 şi 5-7 m. Oscilaţiile nivelului apelor subterane <strong>de</strong> cele mai multe ori nu sunt mai<br />
mari <strong>de</strong> 1m, <strong>de</strong>şi pot atinge şi 2 m. Între stratul superior şi cel inferior există o legătură hidraulică<br />
nemijlocită, <strong>de</strong> aceea nivelurile apelor subterane <strong>de</strong> aici se stabilesc la aproximativ aceeaşi<br />
cotă. Având un coeficient <strong>de</strong> filtrare mai mic, sedimentele faciesului <strong>de</strong> luncă inundabilă filtrează<br />
apa mai lent atunci când nivelul apei fluviului Nistru sca<strong>de</strong>, ceea ce condiţionează reţinerea<br />
ei în <strong>de</strong>presiunile reliefului în această perioadă şi formarea <strong>de</strong> sectoare înmlăştinite în lunca<br />
inundabilă. De aceea uneori diferenţa <strong>de</strong> cote a nivelurilor poate atinge 1 -1,5m.<br />
Apele cel mai puţin mineralizate, cu o componenţă prevalent <strong>de</strong> hidrocarbonaţi, se întâlnesc în<br />
partea riverană a luncii inundabile. Mai aproape <strong>de</strong> versant sunt prezenţi sulfaţi şi cloraţi. Factorul<br />
<strong>de</strong> bază care <strong>de</strong>termină nivelul apelor subterane în lunca inundabilă este oscilarea <strong>de</strong>bitului fluviului.<br />
Doar în timpul viiturilor mari sau în perioada <strong>de</strong> că<strong>de</strong>re în<strong>de</strong>lungată a precipitaţiilor, apele <strong>de</strong><br />
ploaie ajung la cele subterane şi modifică nivelul acestora, chiar şi până la unirea lor cu apele <strong>de</strong><br />
suprafaţă, care se acumulează pe <strong>de</strong>presiunile luncii inundabile. Dar acest fapt nu condiţionează<br />
schimbarea componenţei <strong>de</strong> săruri a rocilor şi a solurilor, ci doar duce la <strong>de</strong>plasarea sărurilor pe<br />
secţiuni. Ridicarea periodică a nivelului apelor subterane condiţionează salinizarea orizonturilor<br />
<strong>de</strong> sol, reflectându-se asupra stării vegetaţiei. Reieşind din situaţia semănăturilor din anul 2010,<br />
viiturile <strong>de</strong> proporţii din 2008 şi 2010 au spălat straturile subterane şi solurile, dar nu este clar cât<br />
<strong>de</strong> stabil este acest efect. Irigarea din canale va avea şi în continuare un efect negativ.<br />
În perioada <strong>de</strong> valorificare a luncii a fost formată o reţea <strong>de</strong> canale <strong>de</strong> drenaj, <strong>pentru</strong> scă<strong>de</strong>rea<br />
nivelului era pompată apa din canalul <strong>de</strong> acumulare în fluviu, proces care a fost întrerupt din<br />
85
86<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
cauza trecerii la economia <strong>de</strong> piaţă. În <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> relief, teritoriul luncii se împarte în 4 zone.<br />
Primele trei se află pe terenurile agricole.<br />
1. Zona unei agriculturi foarte riscante, un<strong>de</strong> nivelul mediu al apelor subterane se situează<br />
la adâncimea <strong>de</strong> 40-60 cm, apele se ridică regulat la suprafaţă, formând o perioadă în<strong>de</strong>lungată<br />
<strong>de</strong> umezire a solurilor.<br />
2. Zona tampon, amplasată la cota <strong>de</strong> 1,5 m mai sus <strong>de</strong> nivelul mediu al apelor subterane<br />
(cotele absolute ale nivelului <strong>de</strong> sol în această regiune este <strong>de</strong> 0,90-1,10m). Conform normativelor<br />
agrotehnicii <strong>pentru</strong> solurile din lunca Nistrului această cotă este una <strong>de</strong> limită<br />
<strong>pentru</strong> agricultură; teritoriul este inundat periodic: în perioa<strong>de</strong>le cu nivel ridicat al apelor,<br />
nivelul apelor subterane se ridică până la 0 – 30 cm <strong>de</strong> la suprafaţa solului.<br />
3. Terenuri relativ prielnice <strong>pentru</strong> agricultură.<br />
Întreaga luncă are o importanţă consi<strong>de</strong>rabilă <strong>pentru</strong> conservarea biodiversităţii, chiar şi terenurile<br />
prelucrate, un<strong>de</strong>, <strong>de</strong> exemplu, pe canalele acestora îşi găsesc hrană stârcii. În centrul ei<br />
se află sectorul Aivazia, în care, la mijlocul primei <strong>de</strong>ca<strong>de</strong> a acestui secol pe sectorul mlăştinos<br />
al ei, mărginit <strong>de</strong> terenuri saline, se afla o zonă <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare naturală ocupată <strong>de</strong> trestie şi lunci,<br />
precum şi o fâşie <strong>de</strong> lunci <strong>de</strong>-a lungul canalului <strong>de</strong> acumulare. Acest sector era foarte bogat în<br />
specii rare, iar conform criteriilor, corespun<strong>de</strong>a ariilor-nucleu ale reţelei ecologice locale. În<br />
Aivazia se află cel mai jos punct al ţării. În anul 2010 aceste terenuri din fondul <strong>de</strong> rezervă al<br />
primăriei erau, în mare parte, ocupate <strong>de</strong> porumb.<br />
Pericolele actuale:<br />
- <strong>de</strong>gradarea solului, posibil nu întot<strong>de</strong>auna stabilă;<br />
- pier<strong>de</strong>ri ale biodiversităţii, mai ales ale speciilor vulnerabile, prezenţa cărora necesită crearea<br />
ariilor protejate (Rezoluţia Convenţiei a VI <strong>de</strong> la Berna, 1998);<br />
- pier<strong>de</strong>rea atractivităţii obiectului natural şi turistic important.<br />
Insula Turunciuc<br />
Condiţii. Pe insulă există suprafeţe <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> mari <strong>de</strong> soluri <strong>de</strong> luncă (Anexa 2) cu semne <strong>de</strong><br />
salinizare şi un nivel înalt <strong>de</strong> aşezare a apelor subterane, precum şi sectoare înnămolite-mlăştinoase<br />
ale solurilor ameliorate, care se întorc la starea lor iniţială. Acestea sunt soluri cu o fertilitate<br />
redusă şi cu factori care limitează posibilitatea <strong>de</strong> producţie agricolă, şi anume, gradul <strong>de</strong> salinizare<br />
şi înmlăştinire. Locurile cu procese pronunţate <strong>de</strong> înmlăştinire ar trebui să fie puse sub observaţie<br />
(Anexa 2) şi necesită planificarea unor activităţi în susţinerea proceselor naturale, a unui regim <strong>de</strong><br />
protecţie şi <strong>de</strong> exploatare. Însă în prezent aceste sectoare sunt folosite <strong>de</strong> către arendaşi şi proprietari<br />
în calitate <strong>de</strong> terenuri arabile. Printre sectoarele care trebuie supuse monitorizării, se evi<strong>de</strong>nţiază<br />
grupa T4-T6 în sectorul natural Baj şi cele din vecinătate, adică acolo un<strong>de</strong> mai sunt şi alte<br />
probleme (Administrarea ecosistemelor acvatice şi a resurselor acestora în capitolul 2.3.2.2.1). În<br />
acelaşi timp condiţiile sunt dinamice şi pe insulă, <strong>de</strong> exemplu, un sector înmlăştinit <strong>de</strong> aproximativ<br />
25 ha s-a format pe meandrul dintre sectorul natural Saga şi hotarul cu Ucraina în limitele teritoriului<br />
zonei, consi<strong>de</strong>rată optimă <strong>pentru</strong> exploatare agricolă nelimitată.<br />
Pericole în cazul <strong>de</strong>zvoltării situaţiei actuale:<br />
- <strong>de</strong>gradarea solului, posibil nu peste tot stabilă;<br />
- timp pierdut care ar fi trebuit <strong>de</strong>dicat creării unui nou tip <strong>de</strong> producere mai importantă<br />
şi mai durabilă.<br />
Lunca Talmaza<br />
Condiţii. Valoarea teritoriului este <strong>de</strong>terminată <strong>de</strong> mai mulţi indicatori, fiecare din ei fiind<br />
suficient <strong>pentru</strong> a recunoaşte importanţa ei <strong>de</strong>osebită:
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
- reprezentativitatea zonei cu bucle ale fluviului aproape închise, tipice <strong>pentru</strong> bazinul <strong>de</strong><br />
nord-vest al Mării Negre, cu braţuri moarte formate <strong>de</strong> cursul schimbător al fluviului şi<br />
cu alte formaţiuni ume<strong>de</strong>;<br />
- prezenţa pădurilor vechi <strong>de</strong> plop în perioada <strong>de</strong> climax, tip care s-a păstrat foarte puţin<br />
în Europa, o parte a cărora se află în condiţii <strong>de</strong> vegetaţie, ce au asigurat <strong>de</strong>zvoltarea<br />
comunităţilor <strong>de</strong> plop pe parcursul a mai mult <strong>de</strong> 40 <strong>de</strong> ani <strong>de</strong> la începutul înrăutăţirii<br />
regimului acvatic legat <strong>de</strong> <strong>de</strong>bitul Nistrului;<br />
- prezenţa pădurilor inundabile bătrîne <strong>de</strong> frasin, tip <strong>de</strong> păduri răspândit prepon<strong>de</strong>rent în<br />
Europa <strong>de</strong> Vest, un<strong>de</strong> acestea sunt incluse în habitatele naturale, ale căror protecţie necesită<br />
alocarea unor zone speciale <strong>de</strong> protecţie;<br />
- prezenţa unor comunităţi importante <strong>de</strong> Salvinia natans şi Trapa natans – specii strict<br />
protejate <strong>de</strong> către Convenţia <strong>de</strong> la Berna, <strong>de</strong> asemenea existenţa unei populaţii numeroase<br />
<strong>de</strong> relict terţiar Vitis sylvestris (toate aceste trei specii sunt înscrise în Cartea Roşie);<br />
- menţinerea multor specii <strong>de</strong> păsări vulnerabile şi pe cale <strong>de</strong> dispariţie din Lista Roşie<br />
Internaţională (IUCN - 2010), din care fac parte cele care cuibăresc - Crex crex (NT),<br />
periodic Phalacrocorax pygmaeus (NT) şi migratoare, cum sunt Branta ruficollis (VU),<br />
Anser erythropus (VU), Aythya nyroca, Circus macrourus, Haliaeetus albicilla (toate NT),<br />
precum şi 17 specii din Cartea Roşie a Moldovei şi a Ucrainei (în mare parte înscrise<br />
concomitent în ambele), dintre care 3 cuibăresc;<br />
- prezenţa multor altor specii din Lista Roşie Internaţională, cum sunt nevertebratele –<br />
Ceonagrion mercuriale Charp. (VU) şi Hirudo medicinalis (LR), amfibieni - Hyla arborea<br />
(NT), mamifere răpitoare - Mustela lutreola (EN) şi Lutra lutra (NT), chiroptere Myotis<br />
dasycneme (VU) şi Nyctalus laseopterus (NT), precum şi multe specii din Cartea Roşie a<br />
Moldovei şi a Ucrainei – vertebrate – 5, insecte – 9, moluşte (relicte Ponto-Caspice) – 2;<br />
- o bogăţie mare <strong>de</strong> vertebrate care inclu<strong>de</strong> 200 <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> păsări, dintre care aproximativ<br />
110 cuibăresc, 52 <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> mamifere, circa 10 specii <strong>de</strong> amfibieni şi reptile, în pofida<br />
faptului că teritoriul complexului este nu prea mare;<br />
- cea mai mare concentraţie <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> libelule (Odonata) din ţară – 23 <strong>de</strong> specii, ceea ce<br />
reprezintă 54% din cele înregistrate vreodată în Moldova şi 62% <strong>de</strong> specii, prezenţa cărora<br />
este confirmată în prezent;<br />
- o <strong>de</strong>osebită bogăţie <strong>de</strong> chiroptere în context european: din 21 <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> lilieci care vieţuiesc<br />
în Moldova, în luncă sunt înregistrate 14 dintre care 12 strict protejate în Europa<br />
şi 6 înscrise în Cartea Roşie a Moldovei şi Ucrainei; probabil, în raport cu speciile incluse<br />
în lista internaţională a speciilor vulnerabile, numărul <strong>de</strong> Nyctalus laseopterus şi Myotis<br />
dasycneme ar trebui consi<strong>de</strong>rat esenţial;<br />
- complexul este amplasat pe o arteră principală <strong>de</strong> migrare şi este utilizată <strong>de</strong> către păsări,<br />
multe dintre care sunt rare.<br />
Condiţii <strong>de</strong>osebite ale complexului natural. În partea <strong>de</strong> vest, complexul este separat <strong>de</strong> terenurile<br />
agricole ale satelor Talmaza şi Cioburciu <strong>de</strong> digul anti-viitură, construit la începutul anilor<br />
’70, precum şi <strong>de</strong> un canal, ce se întin<strong>de</strong> <strong>de</strong>-a lungul lui, înnămolit în partea <strong>de</strong> nord. Cea mai<br />
mare parte a complexului, pe perimetrul porţiunii <strong>de</strong> nord şi <strong>de</strong> est, este separată <strong>de</strong> fluviul Nistru,<br />
cu excepţia meandrelor, <strong>de</strong> către un dig interior, construit în anii ’60 ai secolului trecut. Profilul<br />
longitudinal al digului este ondulat, creasta barajelor se află, pe unele sectoare, mai jos <strong>de</strong>cât orizonturile<br />
<strong>de</strong>terminate ale apei <strong>de</strong> la 0,1m până la 0,6m, care sunt posibile o dată în 100 ani, iar în<br />
locurile <strong>de</strong> trecere peste dig până la 0,5 m (profilul longitudinal şi cel transversal se anexează).<br />
Starea tehnică a digului, <strong>de</strong>stinat protecţiei terenurilor luncii inundabile <strong>de</strong> la 1% din viiturile<br />
Nistrului cu o înălţime critică, este nesatisfăcătoare, nu a fost înfăptuită întărirea acestuia. Digul<br />
împiedică atât inundarea rezervaţiei, cât şi retragerea apelor în urma viiturilor puternice.<br />
87
88<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Există un <strong>de</strong>ficit <strong>de</strong> viituri, care ar putea inunda cea mai mare parte a luncii, <strong>de</strong> a asigura cu<br />
apă bazinele temporare şi <strong>de</strong> a face posibilă funcţionarea potenţialelor bazine acvatice. Reducerea<br />
<strong>de</strong>bitului total al fluviului, cu o tendinţă <strong>de</strong> micşorare a numărului <strong>de</strong> ridicări a nivelului apei<br />
din fluviu suficiente <strong>pentru</strong> (a) o inundare parţială; (b) ridicarea nivelului apelor subterane; (c)<br />
alimentarea subterană a bazinelor acvatice, în special a celor temporare. În pofida faptului că digul<br />
vechi intern se distruge treptat, oricum acesta limitează consi<strong>de</strong>rabil atât suprafaţa inundată,<br />
cât şi viteza <strong>de</strong> intrare a apei (<strong>de</strong> suprafaţă şi prin intermediul infiltrării) pe teritoriu în timpul<br />
inundărilor mo<strong>de</strong>rate. Influenţa rămăşiţelor <strong>de</strong> terasament va fi <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> lungă durată, iar<br />
în<strong>de</strong>părtarea ei <strong>de</strong> către om este foarte complicată atât din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re economic, cât şi din<br />
punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re ecologic.<br />
În rezultat, pe parcursul a 40 <strong>de</strong> ani a avut loc <strong>de</strong>plasarea hotarelor nivelurilor apelor subterane.<br />
Astfel, situaţia pădurilor s-a schimbat în cea mai mare parte a teritoriului. Schimbările<br />
<strong>de</strong> durată şi <strong>de</strong> înălţime a revărsărilor, <strong>de</strong> asemenea şi a nivelului apelor care ating sistemul<br />
radicular format, au modificat condiţiile <strong>de</strong> vegetaţie a unor specii <strong>de</strong> bază. Adaptarea este mai<br />
probabilă în 2 cazuri: în primul rând în condiţiile <strong>de</strong> frontieră în care schimbarea regimului <strong>de</strong><br />
umiditate a fost <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> lent şi însoţit <strong>de</strong> modificarea paralelă a parametrilor <strong>de</strong> creştere a<br />
masei radiculare; în al doilea caz, la <strong>de</strong>zvoltarea în partea superioară a coamei fluviului, un<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>ficitul relativ <strong>de</strong> umezeală s-a format chiar <strong>de</strong> la începutul <strong>de</strong>zvoltării speciilor <strong>de</strong> arbori iubitori<br />
<strong>de</strong> umezeală (salcie, plop).<br />
Cu toate acestea, prezenţa digului intern nu previne inundarea teritoriului în timpul revărsărilor<br />
mari. Atunci are loc staţionarea apelor intrate pe o durată <strong>de</strong> până la câteva luni, în timp<br />
ce termenul limită <strong>de</strong> inundaţie naturală la diferite ecosisteme variază <strong>de</strong> la 10 şi mai puţine zile<br />
(<strong>de</strong> exemplu plantaţii cu participarea stejarului, frasinului şi ulmului) până la 15 (plantaţiile <strong>de</strong><br />
plop) sau 30 <strong>de</strong> zile (luncile ume<strong>de</strong>, sălcişurile). Din motiv că în digul ce <strong>de</strong>sparte canalul este<br />
montată o ţeavă cu clapetă în apropiere <strong>de</strong> locul unirii cu Nistru, parţial sunt preîntâmpinate pericolele<br />
cauzate <strong>de</strong> aceasta, dar totuşi ţeava nu face posibilă reglarea, precum şi retragerea apelor<br />
revărsărilor mici. În timpul marilor inundaţii din 2008 şi 2010, clapeta nu a fost <strong>de</strong>schisă sau a<br />
fost imposibilă <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rea ei pe parcursul a 2 luni, <strong>de</strong> aceea inundaţia a durat mai mult timp,<br />
ce a influenţat enorm asupra tuturor ecosistemelor, inclusiv cele acvatice (oscilări puternice ale<br />
hotarelor duce la pieirea organismelor răspândite pe sectoarele ce se uscau).<br />
Procesele care ameninţă biodiversitatea, (inclusiv resursele silvice) preîntâmpinarea cărora<br />
este legată <strong>de</strong> reglarea regimului <strong>de</strong> alimentare cu apă, care ar fi apropiat <strong>de</strong> cel natural.<br />
- fracţionarea zonelor inundate în sectoare mici şi, ca rezultat, reducerea regularităţii viiturilor<br />
pe suprafeţe tot mai mari.<br />
- continuarea <strong>de</strong>plasării arealelor nivelurilor apelor subterane, însoţită <strong>de</strong> micşorarea rezistenţei<br />
comunităţilor silvice, mai ales a celor cu provenienţă din lăstari, în zone nea<strong>de</strong>cvate<br />
<strong>de</strong> creştere cu mărirea vulnerabilităţii arboreturilor mature <strong>de</strong> plop alb cu sistem radicular<br />
<strong>de</strong> suprafaţă.<br />
- distrugerea în masă a mono-plantaţiilor <strong>de</strong> frasin, <strong>de</strong> către gărgăriţe, care apar în condiţiile<br />
unui <strong>de</strong>ficit <strong>de</strong> umiditate.<br />
- fracţionarea biotopurilor ume<strong>de</strong>, înnămolirea bazinelor acvatice, reducerea numărului <strong>de</strong><br />
bazine acvatice temporare şi a suprafeţei totale a zonelor ume<strong>de</strong>.<br />
- <strong>de</strong>zvoltarea în masă în bazinele acvatice şi pe maluri a vegetaţiei acvatice <strong>de</strong>nse (afundate,<br />
neafundate şi plutitoare), reducerea numărului multor populaţii.<br />
- micşorarea diversităţii habitatelor animalelor, a suprafeţelor <strong>de</strong> cuibărit, a resurselor trofice şi<br />
<strong>de</strong> camuflare <strong>pentru</strong> păsările complexului palustru, înrăutăţirea condiţiilor <strong>de</strong> existenţă a amfibienilor,<br />
reptilelor şi probabil a mamiferelor, scă<strong>de</strong>rea capacităţii complexului în întregime.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
- slăbirea legăturii dintre populaţia locală a păsărilor migratoare cu teritoriul, sărăcirea componenţei<br />
<strong>de</strong> specii şi micşorarea numărului <strong>de</strong> păsări migratoare stabilite aici şi cele ce se<br />
alimentează aici.<br />
- înrăutăţirea condiţiilor <strong>de</strong> existenţă a ecosistemelor acvatice, simplificarea structurii comunităţilor<br />
<strong>de</strong> hidrobionţi, reducerea diversităţii <strong>de</strong> specii ale acestora condiţionate <strong>de</strong> reducerea<br />
numărului <strong>de</strong> specii mezofile şi higrofile, dispariţia speciilor rare şi transformarea celor<br />
obişnuite în rare.<br />
- reducerea productivităţii ecosistemelor acvatice, micşorarea diversităţii şi abun<strong>de</strong>nţei nutreţurilor<br />
<strong>pentru</strong> toate vertebratele, în special reducerea resurselor <strong>de</strong> hrană <strong>pentru</strong> lilieci.<br />
- uscarea plantaţiilor sădite fără a ţine cont <strong>de</strong> relieful teritoriului şi distrugerea unei mase<br />
<strong>de</strong> hidrobionţi, care s-au răspândit din bazinele acvatice permanente în timpul staţionării<br />
apelor după viituri foarte puternice.<br />
- pieirea multor animale şi <strong>de</strong>gradarea vegetaţiei în perioada inundaţiilor <strong>de</strong> lungă durată.<br />
Specificarea amănunţită a condiţiilor şi a pericolelor <strong>pentru</strong> Lunca Talmaza se află în planul<br />
<strong>de</strong> <strong>management</strong> (disponibil pe situl www.biotica-moldova.org) <strong>pentru</strong> acest complex natural,<br />
realizat <strong>de</strong> SE BIOTICA şi transmis Ministerului Mediului.<br />
2.3.2.2. Problemele <strong>de</strong> administrare a resurselor şi a teritoriului<br />
2.3.2.2.1. Problemele <strong>de</strong> administrare a resurselor naturale şi factorii <strong>de</strong> <strong>de</strong>gradare condiţionaţi<br />
<strong>de</strong> ele<br />
Administrarea ecosistemelor <strong>de</strong> pădure şi <strong>de</strong> silvostepă şi a resurselor acestora<br />
Condiţii. Totalitatea legilor care reglementează administrarea şi utilizarea resurselor silvice<br />
(Codul Silvic, Legea privind protecţia mediului înconjurător, Legea cu privire la resursele<br />
naturale, Legea privind fondul ariilor naturale protejate <strong>de</strong> stat, Legea cu privire la zonele şi<br />
fâşiile <strong>de</strong> protecţie a râurilor şi bazinelor <strong>de</strong> apă ş.a.) conţin foarte puţine preve<strong>de</strong>ri referitoare<br />
la responsabilitatea organelor <strong>de</strong> stat şi a persoanelor cu funcţie <strong>de</strong> răspun<strong>de</strong>re, conţine neclarităţi<br />
care permit interpretarea contradictorie. Reglementarea normativ-legală privind arenda<br />
pădurilor nu este a<strong>de</strong>cvată <strong>pentru</strong> un teritoriu protejat <strong>de</strong> folosinţă multifuncţională, iar în<br />
cazul arenzii în zonele riverane <strong>de</strong> protecţie a apelor şi construcţia gardurilor este în contradicţie<br />
cu legislaţia. Nu se respectă regimul <strong>de</strong> supremaţie a actelor legislative. Este evi<strong>de</strong>nt şi<br />
<strong>de</strong>ficitul <strong>de</strong> mecanisme <strong>de</strong> în<strong>de</strong>plinire şi a indicatorilor <strong>de</strong> raportare privind realizarea legislaţiei<br />
în domeniul protecţiei naturii. Ignorarea legislaţiei oglin<strong>de</strong>şte un <strong>de</strong>ficit <strong>de</strong> cunoştinţe<br />
juridice ale persoanelor cu funcţie <strong>de</strong> răspun<strong>de</strong>re. Sunt slab <strong>de</strong>zvoltate mecanismele economice-financiare<br />
<strong>de</strong> realizare a politicii silvice. Actele normative <strong>de</strong> administrare şi <strong>de</strong> exploatare<br />
a resurselor silvice nu ţin cont <strong>de</strong> standar<strong>de</strong>le <strong>management</strong>ului durabil al gospodăriei silvice.<br />
Este încălcat regimul <strong>de</strong> exploatare a poienelor şi lizierelor complexului <strong>de</strong> silvostepă. Lipsesc<br />
norme speciale <strong>de</strong> administrare <strong>pentru</strong> zonele cu statut <strong>de</strong> protecţie a naturii, mai ales <strong>pentru</strong><br />
ecosistemele ierboase. Amenajamentele silvice şi exploatarea silvică tradiţional neglijează<br />
aspectele biodiversităţii, foarte puţin se iau în consi<strong>de</strong>raţie valorile nelemnoase ale pădurilor.<br />
Stabilirea activităţilor <strong>de</strong> exploatare a pădurilor se bazează pe <strong>de</strong>terminarea istorică a condiţiilor<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare silvică, schimbările acestora se iau în consi<strong>de</strong>raţie foarte puţin; unele măsuri<br />
importante nu sunt rentabile din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re economic. Tăierile <strong>de</strong> igienă se efectuează<br />
în baza unor percepţii învechite, care nu iau în consi<strong>de</strong>raţie conservarea biodiversităţii. Potenţialul<br />
<strong>de</strong> recreare a terenurilor silvice este reglementat în măsură foarte slabă din punct <strong>de</strong><br />
ve<strong>de</strong>re legislativ şi este utilizat <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> puţin.<br />
89
90<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Pericolele legate <strong>de</strong> abordările sectoriale înguste ale silviculturii, cu predominarea intereselor<br />
pe termen scurt, dar cu urmări pe termen lung:<br />
- nerespectarea unui regim <strong>de</strong> utilizare neistovitoare şi <strong>de</strong> regenerare a resurselor silvice<br />
condiţionată <strong>de</strong> neeficienţa controlului <strong>de</strong> stat şi <strong>de</strong>partamental;<br />
- realizarea unor activităţi în contradicţie cu regimul <strong>de</strong> protecţie în pădurile riverane <strong>de</strong><br />
protecţie a apelor;<br />
- distrugerea pădurilor seculare cu importanţă <strong>de</strong>osebită <strong>de</strong> protecţie a naturii, tăierea copacilor<br />
mari cu coroane rămuroase, distrugerea genofondului silviculturii;<br />
- crearea plantaţiilor silvice pe sectoare bogate din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re floristic cu vegetaţie<br />
ierboasă şi distrugerea comunităţilor ierboase valoroase;<br />
- înlocuirea <strong>de</strong> mai <strong>de</strong>parte a arboreturilor fundamentali cu plantaţii <strong>de</strong>rivate <strong>de</strong> o singură<br />
specie, inclusiv <strong>de</strong> introducenţi, sărăcirea şi înrăutăţirea stării plantaţiilor;<br />
- utilizarea materialului săditor care nu corespun<strong>de</strong> condiţiilor silvice şi crearea arboreturilor<br />
simplificate şi care îmbătrânesc repe<strong>de</strong>;<br />
- reducerea posibilităţilor <strong>de</strong> utilizare a produselor silvice nelemnoase condiţionate <strong>de</strong> subestimarea<br />
actuală;<br />
- rezolvarea neeficientă a conflictului dintre exploatarea silvică şi necesităţile <strong>de</strong> conservare<br />
a biodiversităţii;<br />
- distrugerea arborilor scorburoşi, uscaţi în picioare, celor cu vârfuri uscate şi a arborilor<br />
cu scoarţa stratificată şi extragerea arborilor mari doborâţi <strong>de</strong> furtună, care nu implică<br />
avantaje economice <strong>de</strong>osebite şi <strong>de</strong> obicei nu are nicio importanţă sanitară, dar distruge<br />
habitatele multor specii protejate;<br />
- reducerea numărului unui şir <strong>de</strong> animale, multe dintre care se află în pericol <strong>de</strong> dispariţie,<br />
inclusiv insecte, reptile şi amfibieni, mamifere şi păsări din cauza unui <strong>de</strong>ficit acut <strong>de</strong><br />
adăposturi şi substrat natural.<br />
Gestionarea ecosistemelor <strong>de</strong> stepă şi <strong>de</strong> luncă şi a resurselor acestora<br />
Condiţii. Agricultura se află într-o stare <strong>de</strong> criză care se caracterizează, printre multe altele,<br />
printr-o <strong>de</strong>structurare şi o piaţă neformată. Lipseşte o strategie <strong>de</strong> ieşire din criză şi o administrare<br />
corespunzătoare la nivel <strong>de</strong> ţară. Normele legislative <strong>de</strong> utilizare a resurselor <strong>de</strong> păşune şi<br />
a fâneţelor (Hotărârea Guvernului nr. 667 din 23.07.2010 privind aprobarea Regulamentului<br />
privind păşunatul şi cositul) din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re juridic nu sunt suficiente, <strong>de</strong>oarece conţin părţi<br />
neclare, şi se referă la drepturile <strong>de</strong> proprietate doar la nivel <strong>de</strong> act normativ, dar nu şi <strong>de</strong> lege; se<br />
respectă puţin. Aproape că nu se realizează măsuri <strong>de</strong> susţinere şi <strong>de</strong> reconstrucţie a păşunilor.<br />
Există un <strong>de</strong>ficit general <strong>de</strong> gestionare a resurselor ierboase naturale, iar regimul <strong>de</strong> exploatare<br />
este iraţional, în mare parte, lipsesc sisteme argumentate <strong>de</strong> păşunat. Suprafeţele păşunilor şi<br />
capacitatea lor <strong>de</strong> a suporta presiuni sunt insuficiente <strong>pentru</strong> şeptelul actual, ceea ce este condiţionat<br />
<strong>de</strong> faptul că vitele nu mai sunt ţinute în grajduri, precum şi <strong>de</strong> lipsa păşunilor semănate.<br />
Factorii care provoacă <strong>de</strong>gradarea biodiversităţii <strong>de</strong> stepă şi a resurselor acesteia, precum şi<br />
productivitatea slabă a vitelor, influenţa cărora poate fi parţial înlăturată printr-o administrare<br />
corectă la nivel local:<br />
- în rezultatul excesului <strong>de</strong>plasării vitelor, a crescut presiunea asupra solului, care la rândul<br />
ei a <strong>de</strong>terminat afectarea ecosistemelor ierboase şi a mărit viteza <strong>de</strong>gradării acestora;<br />
- vitele care pasc duc foame fără nutreţ adiţional (mai ales pe timp <strong>de</strong> secetă), în acelaşi<br />
timp luncile sunt slab exploatate <strong>pentru</strong> aprovizionarea cu furaj.<br />
- are loc <strong>de</strong>zvoltarea speciilor <strong>de</strong> arbori şi arbuşti pe unele sectoare care în trecut erau<br />
<strong>de</strong>schise <strong>de</strong> stepă inaccesibile <strong>pentru</strong> exploatare şi, <strong>de</strong> asemenea, are loc înmlăştinirea
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
sectoarelor <strong>de</strong> luncă din cauza lipsei totale a unui păşunat sau cosit mo<strong>de</strong>rat;<br />
- pe terenurile abandonate sau pe cele luate sub protecţie e posibilă mezofilizarea covorului<br />
ierbos al comunităţi <strong>de</strong> stepă, condiţionată <strong>de</strong> lipsa totală a păşunatului şi cositului;<br />
- un păşunat distrugător, nu întot<strong>de</strong>auna ilegal, formează un stereotip durabil <strong>de</strong> iresponsabilitate;<br />
- aratul ilegal al păşunilor şi al terenurilor pârloagă, utilizate ca păşune;<br />
- transmiterea paraziţilor şi agenţilor patogeni <strong>de</strong> la animalele domestice la cele sălbatice.<br />
Gestionarea ecosistemelor acvatice şi a resurselor acestora<br />
Condiţii. Mediul social economic face dificilă aplicarea restricţiilor în utilizarea bazinelor<br />
<strong>de</strong> apă şi a vieţuitorilor acestora <strong>pentru</strong> necesităţile populaţiei locale. Practic lipseşte controlul<br />
asupra pescuitului, utilizării altor hidrobionţi pe lacurile care nu au un proprietar privat. Pe<br />
malurile lacurilor are loc păşunatul şi aratul ilegal. Nu întot<strong>de</strong>auna coincid interesele populaţiei,<br />
ale unor proprietari <strong>de</strong> afaceri în domeniul pisciculturii şi cele ale organizaţiilor responsabile<br />
<strong>de</strong> protecţia bazinelor <strong>de</strong> apă şi a terenurilor limitrofe; exploatarea resurselor <strong>de</strong> apă se face fără<br />
un control, în contradicţie cu interesele pe termen lung ale conservării biodiversităţii. Pescuitul<br />
comercial în Nistru şi-a pierdut importanţa sa economică din cauza unui număr mic <strong>de</strong> peşte<br />
<strong>de</strong>stinat pescuitului (cauza constă în faptul că s-au păstrat foarte puţine locuri prielnice <strong>pentru</strong><br />
<strong>de</strong>punerea icrelor, iar peştele care se ridică din liman <strong>pentru</strong> a <strong>de</strong>pune icrele este pescuit<br />
încă în Ucraina), totuşi pe Nistru există braconajul peştelui. La aceasta contribuie şi <strong>de</strong>ficitul<br />
<strong>de</strong> cunoştinţe juridice şi ecologice ale populaţiei locale şi ale conducerii administrative. Printre<br />
cauzele principale <strong>de</strong> <strong>de</strong>gradare şi o sursă <strong>de</strong> pericol este necorespun<strong>de</strong>rea regimurilor acvatice<br />
cu sistemul construcţiilor hidro-tehnice. Ele au fost construite cu scopuri diferite, în condiţii<br />
economice şi tehnice care diferă foarte mult în prima, a două şi ultima treime ale secolului 20, o<br />
parte sunt exploatate (digurile <strong>de</strong> protecţie <strong>de</strong> stat), altele nu sunt necesare (diguri inter-gospodăreşti<br />
în meandrele care nu aveau sau şi-au pierdut importanţa lor agricolă) ori s-au <strong>de</strong>fectat<br />
(sisteme subterane <strong>de</strong> drenaj, canale ce captează apele, ecluze). O parte din ele nu sunt îngrijite,<br />
<strong>de</strong> exemplu drenajele <strong>de</strong>schise. Totodată se schimbă caracteristicile <strong>de</strong>bitului cursului principal<br />
<strong>de</strong> apă – Nistrul şi al bazinului acvatic principal – Nistrul vechi, nemaivorbind <strong>de</strong> organismele<br />
mici <strong>de</strong> apă. Acest complex <strong>de</strong> probleme specifice se studiază aici succint. Un factor <strong>de</strong>osebit este<br />
schimbarea raportului între posibilităţile tehnice şi economice pe <strong>de</strong> o parte şi puterea schimbărilor<br />
naturale pe <strong>de</strong> altă parte. În secolul trecut prima parte a fost mai puternică, în secolul<br />
actual este dificil <strong>de</strong>ocamdată <strong>de</strong> a face previziuni în acest sens. Însă viiturile din 2008 şi 2010 au<br />
oferit posibilitatea <strong>de</strong> a reflecta asupra faptului dacă este posibil <strong>de</strong> a mări barajele anti-viitură<br />
sau ar fi mai eficient <strong>de</strong> schimbat abordarea faţă <strong>de</strong> apele viiturilor. Trebuie menţionat faptul că<br />
protecţia acestor valuri <strong>de</strong> plantaţiile riverane este slăbită în multe locuri, acolo un<strong>de</strong> plantaţiile<br />
sunt afectate (predomină arboreturi simplificate cu consistenţă redusă – 0,4-0,5).<br />
Factorii care provoacă <strong>de</strong>gradarea sau care condiţionează riscuri <strong>pentru</strong> obiectele mari:<br />
- pericolele şi problemele legate <strong>de</strong> <strong>de</strong>gradarea Nistrului vechi sunt studiate în capitolul<br />
special 3.1.6.;<br />
- pericolele şi problemele ce <strong>de</strong>termină regimul din Lunca Talmaza, au fost studiate în<br />
capitolul special 3.1.6;<br />
- pericolele şi consecinţele legate <strong>de</strong> valorificarea sectoarelor în cotiturile bruşte ale Nistrului,<br />
pe <strong>de</strong> o parte, şi viiturile extreme pe <strong>de</strong> alta :<br />
• spălarea şi aşezarea valurilor anti-viitură pe insula Turunciuc, în special pe malul<br />
drept al Nistrului;<br />
• distrugerea semănăturilor pe sectoarele împrejmuite <strong>de</strong> diguri (grupul <strong>de</strong> meandre<br />
mai jos <strong>de</strong> podul Răscăeţi – sectorul Căzăceşti şi Baj, etc.);<br />
91
92<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
• formarea lacurilor pe aceste terenuri datorită restabilirii legăturii prin intermediul<br />
apelor subterane, <strong>de</strong>oarece nivelul solului este mai jos <strong>de</strong>cât nivelul fluviului;<br />
• inundarea temporară a drumurilor E-87 şi M-15, condiţionată <strong>de</strong> acumularea apelor,<br />
fapt creat <strong>de</strong> barajul <strong>de</strong> pe ultimul meandru <strong>de</strong> pe teritoriul Moldovei.<br />
- pericole şi probleme legate <strong>de</strong> regimul hidrologic şi sistemele <strong>de</strong> drenaj, pe <strong>de</strong> o parte,<br />
şi stoparea pătrun<strong>de</strong>rii apelor viiturilor pe terenuri, după ce în luncă au fost construite<br />
baraje, pe <strong>de</strong> altă parte:<br />
• formarea sectoarelor <strong>de</strong> salinizare şi migrarea sărurilor pe terenurile arabile;<br />
• exploatarea neeficientă a acestor sectoare condiţionată <strong>de</strong> productibilitatea slabă a<br />
creşterii culturilor <strong>de</strong> câmp şi piaţa <strong>de</strong>fectuoasă;<br />
• <strong>de</strong>gradarea terenurilor din cauza drenajului distrus şi lipsei <strong>de</strong> monitoring;<br />
• o valorificare agricolă repetată, temporară a unor sectoare în proces <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare<br />
naturală care <strong>de</strong>ja menţin unele specii rare protejate.<br />
- pericole şi probleme legate <strong>de</strong> imposibilitatea <strong>de</strong> administrare a apelor viiturilor, care pătrund<br />
în lunca îndiguită (cum a fost în 2008 pe terenurile satelor Talmaza şi Cioburciu):<br />
• inundarea prea în<strong>de</strong>lungată a unor sectoare mari <strong>de</strong> luncă;<br />
• o perioadă în<strong>de</strong>lungată a prezenţei apelor <strong>de</strong> viitură, în special în mezo- şi micro-<strong>de</strong>presiunile<br />
reliefului (<strong>de</strong> exemplu pe insula Cuţa);<br />
• moartea în masă a peştilor, în<strong>de</strong>osebi a puietului <strong>de</strong> peşte.<br />
- uscarea periodică a lacului Laptura (cum a fost până nu <strong>de</strong>mult), ridicarea sărurilor din<br />
straturile salinizate spre suprafaţă şi salinizarea bazinului <strong>de</strong> apă.<br />
Factorii care provoacă distrugerea habitatelor, a biodiversităţii şi a resurselor acesteia:<br />
- îngrădirea fragmentelor albiei vechi;<br />
- reducerea funcţiilor <strong>de</strong> protecţie a fâşiilor riverane <strong>de</strong> protecţie a apelor, poluarea bazinelor<br />
<strong>de</strong> apă cu substanţe chimice alogene şi organice;<br />
- pescuitul cu ajutorul plaselor pe Nistru, în canale şi în locurile <strong>de</strong> revărsare, care duc la<br />
pierirea vidrelor, nurcilor şi a păsărilor care se cufundă;<br />
- pescuitul cu undiţe electrice micşorează rezervele <strong>de</strong> peşte neindustrial bun <strong>pentru</strong> hrana<br />
animalelor;<br />
- poluarea bazinelor <strong>de</strong> apă cu <strong>de</strong>şeuri menajere şi eutroficarea.<br />
Gestionarea resurselor <strong>de</strong> sol şi fitotehnia<br />
Condiţii. Lipsesc planurile locale <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a teritoriului, inclusiv planuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare<br />
peisajeră şi <strong>de</strong> măsuri antierozionale, sunt foarte puţine mijloace <strong>pentru</strong> o planificare, proiectare<br />
şi control corespunzător asupra stării solurilor. Are loc o creştere a suprafeţelor <strong>de</strong> soluri erodate,<br />
care ocupau în anii 80 cca. 1/3 din suprafaţă şi care s-au mărit până în 2005 <strong>de</strong> aproape 1,5 ori.<br />
Lipseşte controlul în domeniul protecţiei solului din partea Statului şi a administraţiei locale.<br />
Una din cauze constă în faptul că legislaţia nu preve<strong>de</strong> un mecanism <strong>de</strong> control şi o obligaţie <strong>de</strong> a<br />
lua măsuri. Altă cauză este aceea că în Moldova practic lipseşte un asolament corect, <strong>de</strong>oarece la<br />
baza lui stau culturile furajere perene, iar condiţiile <strong>de</strong> piaţă nu stimulează creşterea animalelor<br />
(în foarte puţine locuri s-au păstrat mijloace <strong>de</strong> curăţare a seminţelor acestor culturi). Mulţi fermieri<br />
nu au nici cele mai elementare cunoştinţe ecologice în domeniul agriculturii. Se realizează<br />
foarte puţine activităţi antierozionale şi fitoameliorative. La teritoriile cu un pericol <strong>de</strong> alunecări<br />
<strong>de</strong> teren trebuie atribuite versantul <strong>de</strong> dreapta cu alunecări străvechi spre braţul mort al Nistrului<br />
în partea <strong>de</strong> nord a c. Talmaza şi sectorul <strong>de</strong> terasă dintre sectoarele Stânca Cioburciu şi<br />
podul <strong>de</strong> lângă s. Răscăeţi. Mai sus pe versantul dinspre c. Talmaza <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> activ se <strong>de</strong>zvoltă<br />
o eroziune <strong>de</strong> râpă. Este încălcat regulamentul <strong>de</strong> prelucrare a solului, în<strong>de</strong>osebi pe terenurile
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
proprietarilor mici, iar în cele mari <strong>de</strong>seori este folosită tehnica grea ce compactează solul. Pe<br />
majoritatea câmpurilor îngrăşămintele organice nu sunt folosite, iar cele minerale se folosesc<br />
doar la semănare în cantităţi mici. Foarte puţin se realizează <strong>de</strong>servirea agrochimică (date noi<br />
<strong>de</strong>spre humus, fosfor, azot şi alţi parametri ai solului aproape că lipsesc). Aprecierea bonităţii<br />
solului este bazată pe contururile lui mari şi <strong>de</strong> aceea nu întot<strong>de</strong>auna corespund calităţilor reale<br />
ale terenurilor proprietarilor mici, <strong>de</strong>seori nu oglin<strong>de</strong>şte tabloul real ala calităţii terenurilor,<br />
<strong>de</strong>oarece este bazată pe datele agrochimice cu 25-30 ani în urmă. Unele sectoare privatizate şi<br />
prelucrate sunt amplasate pe fâşia riverană <strong>de</strong> protecţie a apelor, un<strong>de</strong> cultivarea lor este ilegală.<br />
Protecţia plantelor nu funcţionează ca sistem la nivel local.<br />
Pericolele legate <strong>de</strong> nivelul <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare rurală şi economică în ţară, atenuarea lor fiind<br />
posibilă în cazul unei politici coordonate a administraţiei publice locale:<br />
- scă<strong>de</strong>rea fertilităţii şi micşorarea biodiversităţii solurilor care condiţionează viteza <strong>de</strong> formare<br />
a solurilor, trăsăturile caracteristice chimice şi fizice ale solurilor;<br />
- valorificarea în continuare a terenurilor neperspective, ce împiedică extin<strong>de</strong>rea suprafeţei<br />
<strong>de</strong> păşuni, reconstrucţia ecologică a teritoriilor păşunabile cu productivitate mică, limitează<br />
posibilitatea <strong>de</strong> exclu<strong>de</strong>re temporară din exploatare sau reducerea presiunii;<br />
- activizarea procesului <strong>de</strong> alunecări <strong>de</strong> terenuri în cadrul versanţilor <strong>de</strong> alunecări străvechi<br />
şi a eroziunii liniare pe versanţii abrupţi, activizarea spălării plane în zonele versanţilor cu<br />
păşunat intensiv al vitelor;<br />
- reducerea suprafeţei terenurilor agricole şi a sectoarelor <strong>de</strong> stepă din cauza extin<strong>de</strong>rii<br />
terenurilor erodate şi salinizate, a râpelor şi a alunecărilor <strong>de</strong> teren;<br />
- neimplementarea măsurilor împotriva exploatării distrugătoare a terenurilor şi reducerea<br />
fertilităţii solurilor din cauza posibilităţilor mici <strong>de</strong> control din partea serviciilor <strong>de</strong><br />
stat şi a organelor <strong>de</strong> administrare locală;<br />
- aplicarea nu întot<strong>de</strong>auna argumentată a pestici<strong>de</strong>lor, lipsa unei posibilităţi <strong>de</strong> luptă eficiente<br />
cu răspândirea dăunătorilor;<br />
- aplicarea foarte redusă a schemelor agroecologice <strong>de</strong> producere, lipsa aproape totală pe<br />
piaţă a producţiei certificate pure;<br />
- lipsa unui sistem şi a inspecţiei <strong>de</strong> stat în domeniul sortimentului <strong>de</strong> culturi crescute,<br />
creşterea <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţei <strong>de</strong> pieţele străine ale seminţelor;<br />
- pier<strong>de</strong>rea producerii unei producţii <strong>de</strong> legume <strong>de</strong> calitate gustativă înaltă şi a soiurilor<br />
vechi <strong>de</strong> viţă-<strong>de</strong>-vie, ce reduce potenţialul <strong>de</strong> piaţă <strong>pentru</strong> stabilirea specialităţilor tradiţionale<br />
garantate (Legea Nr. 66 din 27.03.2008)<br />
- creşterea în continuare a sărăcirii populaţiei, care duce la creşterea tensiunii sociale şi la<br />
posibilitatea <strong>de</strong> apariţie a conflictelor în cazul reglementării exploatării terenurilor.<br />
Problemele legate <strong>de</strong> situaţia social-economică a populaţiei:<br />
Condiţii. În sate veniturile sunt legate în primul rând <strong>de</strong> folosinţa resurselor naturale şi<br />
în acelaşi timp este foarte mare cota parte <strong>de</strong> populaţie cu venituri mai mici <strong>de</strong>cât minimul<br />
<strong>de</strong> existenţă, există un <strong>de</strong>ficit <strong>de</strong> locuri <strong>de</strong> muncă, fapt care dă naştere unui nihilism juridic<br />
şi provoacă distrugerea obiectelor naturale. Problemele legate <strong>de</strong> încălzirea caselor provoacă<br />
o exploatare ilegală şi excesivă a pădurilor; gazificarea satelor a diminuat parţial acest factor,<br />
dar creşterea peste măsură a preţului gazului, din nou provoacă <strong>de</strong>frişări nelegitime. Culegerea,<br />
uneori în masă, a plantelor medicinale (ruscuţa, siminoc, stânjenel, soc, sunătoare etc.) şi a<br />
plantelor <strong>de</strong>corative (ghiocei, celnuşa, iris, etc.), pomuşoarelor şi ciupercilor, aproape că nu este<br />
reglementată. Vânătoarea ilegală, dimpotrivă, este o distracţie, în special <strong>pentru</strong> oamenii bogaţi.<br />
Se practică, în principiu, recreări şi turism neorganizat, predominant în locuri naturale cu<br />
93
94<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
comunităţi bine păstrate şi <strong>de</strong> la periferiile acestora. Pe o parte din teritoriu zonele <strong>de</strong> frontieră<br />
ale biotopurilor <strong>de</strong> diferit tip (zonele <strong>de</strong> lizieră, malurile bazinelor <strong>de</strong> apă ş.a.) sunt sărăcite,<br />
distruse şi poluate, <strong>de</strong>oarece sunt supuse în<strong>de</strong>osebi influenţei antropogene. Dar anume aceste<br />
habitate în formă <strong>de</strong> panglică sunt foarte importante atât din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al diversităţii şi al<br />
numărului multor specii <strong>de</strong> animale care le populează, cât şi <strong>pentru</strong> activităţile recreative.<br />
Pericolele, <strong>de</strong> obicei spontane pe cea mai mare parte a teritoriului, lichidarea cărora necesită<br />
o susţinere a <strong>de</strong>zvoltării social-economice şi o muncă activă cu populaţia:<br />
- consolidarea influenţei negative a sectorului tenebru asupra populaţiei locale;<br />
- conflictele cu populaţia locală din cauza interdicţiei <strong>de</strong> a paşte animalele domestice pe<br />
locurile interzise <strong>de</strong> legislaţia în vigoare, şi ca rezultat al reglementării păşunatului;<br />
- încălcarea regimului <strong>de</strong> protecţie (în rezervaţii, pe fâşiile riverane <strong>de</strong> protecţie a apelor),<br />
reducerea atractivităţii zonei şi reducerea biodiversităţii, condiţionată <strong>de</strong> un păşunat ilegal<br />
al animalelor a microbraconajului;<br />
- reducerea rezervelor <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> plante medicinale şi <strong>de</strong>corative, în<strong>de</strong>osebi a celor ce<br />
înfloresc timpuriu;<br />
- nimicirea speciilor protejate <strong>de</strong> lege, care <strong>de</strong>vin rare din cauza reducerii cantităţii şi numărului<br />
populaţiei, pier<strong>de</strong>rile diversităţii genetice şi pieirii;<br />
- distrugerea adăposturilor şi a locurilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltate (trunchiuri voluminoase în proces<br />
<strong>de</strong> putrezire ale arborilor, pe care <strong>de</strong>seori se aprind ruguri, vreascuri şi crenguţe uscate)<br />
ale multor specii rare;<br />
- reducerea biodiversităţii, cauzată <strong>de</strong> micşorarea resurselor trofice <strong>de</strong> faună în rezultatul<br />
distrugerii vegetaţiei pe poieni şi pe malurile bazinelor <strong>de</strong> apă, a pescuitului, culesului<br />
ciupercilor, pomuşoarelor, ierburilor şi a fructelor, bătătoririi solului şi a poluării;<br />
- neglijarea intereselor ecologice, sociale şi economice ale generaţiilor viitoare ce se exprimă<br />
printr-un sabotaj conştient al acţiunilor <strong>de</strong> conservare a naturii;<br />
- un pericol potenţial este încălcarea regimului zonelor <strong>de</strong> protecţie, în<strong>de</strong>osebi a zonei <strong>de</strong><br />
protecţie strictă (A) şi a zonei tampon <strong>de</strong> reconstrucţie ecologică (B).<br />
2.3.2.2.2. Probleme <strong>de</strong> amenajare a teritoriului, gestionarea patrimoniului natural-istoric şi<br />
a resurselor turistice, pericolele legate <strong>de</strong> acestea<br />
Probleme <strong>de</strong> amenajare a teritoriului şi susţinere a culturii<br />
Condiţii. Pe teritoriul zonei şi în apropiere, graţie societăţii civile şi cu susţinerea administraţiei<br />
locale, au fost create muzee etnografice locale remarcabile, case ale meşterilor populari,<br />
la fel au fost create şi nişte parcuri nu prea mari, iar în localităţile amplasate pe drumul înspre<br />
zonă este un muzeu al naturii local unicat în ţară, un monument reprezentativ al arhitecturii<br />
peisajere. În acelaşi timp <strong>pentru</strong> întreţinerea unor obiecte şi restaurarea altora nu lipsesc doar<br />
mijloace financiare, dar şi atenţie; unele obiecte turistice cu caracter cultural-istoric, câteodată<br />
şi ecologic, se află într-o stare <strong>de</strong>plorabilă. Chiar dacă în unele sate se găsesc mijloace <strong>pentru</strong> a<br />
câştiga concursul <strong>pentru</strong> cel mai amenajat sat din ţară, în alte localităţi rurale nu este rezolvată<br />
problema gunoiştilor neautorizate. În unele cazuri autorităţile raionale se străduiesc după posibilităţi<br />
să îmbunătăţească starea drumurilor care leagă satele cu traseul principal, dar drumurile<br />
din alte sate sunt o mărturie <strong>de</strong>spre o lipsă totală <strong>de</strong> grijă elementară faţă <strong>de</strong> acest aspect.<br />
Pericole şi probleme caracteristice localităţilor rurale din Moldova:<br />
- distrugeri ale valorilor culturale, câteodată în fază incipientă (precum în parcul Cioburciu,<br />
raionul Slobozia, pe malul stâng al Nistrului);
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
- mijloace insuficiente <strong>pentru</strong> susţinerea a<strong>de</strong>cvată a tradiţiilor culturale (muzee locale ş.a.)<br />
precum şi distrugerea acestora în cazul în care entuziaştii care le-au creat şi susţinut le<br />
părăsesc;<br />
- poluarea mediului înconjurător cu <strong>de</strong>şeuri, în special cele rezistente;<br />
- pier<strong>de</strong>rea resurselor potenţiale, fapt condiţionat <strong>de</strong> impresiile negative ale turiştilor şi ale<br />
vizitatorilor <strong>de</strong> rang înalt;<br />
- ignorarea obiectelor atrăgătoare <strong>de</strong> către operatorii turistici din cauza drumurilor nesatisfăcătoare,<br />
în primul rând reducerea posibilităţilor celei mai mobile şi stabile grupe –<br />
rute <strong>de</strong> o singură zi.<br />
Probleme <strong>de</strong> conservare a patrimoniului natural, istoric şi cultural<br />
Condiţii. Legea privind ocrotirea monumentelor este imperfectă: neglijează principiul acţiunii<br />
directe şi principiul precauţii, este <strong>de</strong>clarativă din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al realizării responsabilităţii<br />
organelor <strong>de</strong> stat, nu conţine criterii clare şi face trimiteri la noţiuni incerte apriori referitoare<br />
la monumentele istoriei şi arheologiei antice. În acelaşi timp au loc încălcări directe ale<br />
acestei legi. Deşi monumentele arheologice se distrug inevitabil în urma activităţii gospodăreşti<br />
a omului, precum şi din cauza proceselor naturale cum ar fi eroziunea, multe pier<strong>de</strong>ri ar putea<br />
fi evitate. Pe drum spre <strong>zona</strong> dată, într-un centru raional, există o biserică medievală, construită<br />
într-un stil <strong>de</strong>osebit, care s-a constituit în perioada dominaţiei turceşti, aspectul căreia este<br />
distrus din cauza unei restaurării nepricepute şi neterminate. Pe porţiunea zonei <strong>de</strong> pe malul<br />
drept al Nistrului sunt cunoscute 3 monumente paleontologice aparţinând aceleiaşi perioa<strong>de</strong><br />
geologice, două din ele au fost <strong>de</strong>scoperite în râpele teraselor <strong>de</strong> jos. Aceste materiale, localizarea<br />
în <strong>zona</strong> gurii fluviului şi existenţa râpelor foarte mari pe terasele superioare presupun probabilitatea<br />
unor noi <strong>de</strong>scoperiri importante pe teritoriul foarte puţin studiat. Autorităţile locale nu<br />
cunosc în<strong>de</strong>ajuns şi nu au grijă <strong>de</strong> patrimoniul natural istoric, iar posibilităţile lor sunt limitate.<br />
Acţiunile <strong>de</strong> bază care duc la distrugerea patrimoniului naţional natural – istoric:<br />
- exploatarea microcarierelor nesancţionate <strong>de</strong>stinate extragerii lutului şi nisipului;<br />
- plantarea pădurilor pe teritoriul aşezărilor antice şi orăşelelor străvechi (rădăcinile distrug<br />
stratul cultural ca şi aratul);<br />
- săpăturile banditeşti ale monumentelor istorice, mai ales cu utilizarea <strong>de</strong>tectorului <strong>de</strong> metal;<br />
- săpături legale necalitative, cu utilizarea meto<strong>de</strong>lor învechite sau/şi fără <strong>de</strong>ţinerea documentelor<br />
corespunzătoare;<br />
- o cultură joasă a lucrărilor <strong>de</strong> restaurare în ţară şi mijloace insuficiente <strong>pentru</strong> a le înfăptui.<br />
Problemele <strong>de</strong>zvoltării turismului, a infrastructurii şi a asigurării informaţionale<br />
Condiţii. Fenomenul „Moldova necunoscută” se poate consi<strong>de</strong>ra stabilit, fiindcă până la realizarea<br />
proiectului în procesul căruia a fost elaborat planul actual <strong>de</strong> <strong>management</strong>, agenţiile<br />
<strong>de</strong> turism aproape că nu ştiau nimic <strong>de</strong>spre potenţialul <strong>de</strong> recreare al teritoriului. Asigurarea<br />
informaţională aproape că lipseşte. Este simptomatică lipsa ofertelor şi a rutelor <strong>de</strong>sfăşurate pe<br />
teritoriul studiat propuse din raionul maritim mare <strong>de</strong> odihnă din regiunea O<strong>de</strong>sa.<br />
Reţeaua <strong>de</strong> drumuri şi altă infrastructură, <strong>de</strong>servirea tehnică şi cea turistică sunt ne<strong>de</strong>zvoltate,<br />
<strong>de</strong>şi a avut loc un progres consi<strong>de</strong>rabil <strong>de</strong> la început anilor 2000 (au apărut complexele <strong>de</strong><br />
recreare <strong>de</strong> la combinatul <strong>de</strong> vinuri din s. Purcari şi „Fazanul <strong>de</strong> argint”, Cafeneaua <strong>de</strong> lângă şosea<br />
pe segmentul Popeasca – Palanca, câteodată cu un anturaj <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> atrăgător, hotelul casnic<br />
a lui Pavel Ţăranu).<br />
Este necesară o diversificare a ofertelor existente, în particular, prin mărirea perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong><br />
cazare a vizitatorilor. Acest fapt este greu <strong>de</strong> obţinut, dacă preţurile serviciilor oferite sunt prea<br />
costisitoare <strong>pentru</strong> diferite categorii <strong>de</strong> turişti şi în mare măsură nu se ţine cont <strong>de</strong> necesitatea<br />
95
96<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
<strong>de</strong> diversificare a produsului propriu (fotografiere, ţintire cu arcul, plimbare în echipajul cu cal,<br />
vizitarea gospodăriilor tradiţionale ale populaţiei locale), alte distracţii în complexele date sau în<br />
afara lor. Toate obiectele turistice participă puţin la procesul <strong>de</strong> valorificare a turismului <strong>de</strong> primire<br />
a vizitatorilor şi aproape că nu se utilizează primirea în masă a turiştilor, în primul rând din<br />
cauza lipsei ofertelor integrale şi complexe <strong>de</strong>stinate <strong>de</strong> pe acest teritoriu. Acest lucru este influenţat<br />
consi<strong>de</strong>rabil şi <strong>de</strong> lipsa încăperilor potrivite <strong>pentru</strong> turişti. Totodată nu sunt <strong>de</strong>stui ghizi.<br />
Pericole legate <strong>de</strong> <strong>de</strong>servirea limitată <strong>pentru</strong> categoria cea mai numeroasă <strong>de</strong> vizitatori:<br />
- <strong>de</strong>zvoltare insuficientă a ofertei turistice;<br />
- formarea lentă a curentului <strong>de</strong> vizitatori şi pier<strong>de</strong>rea veniturilor;<br />
- aşteptări nesatisfăcute ale businessului local şi ale altor părţi cointeresate.<br />
Condiţii. Amenajarea şi întreţinerea necorespunzătoare a drumurilor folosite în scopuri silvice.<br />
Lipsa unei experienţe <strong>de</strong> utilizare a potenţialului turistic al ecosistemelor silvice, precum şi<br />
<strong>de</strong>ficitul unei abordări constructive a li<strong>de</strong>rilor şi persoanelor juridice ce exploatează teritoriile<br />
silvice. Lipsesc actele legale şi un sistem <strong>de</strong> control fe ar reglementa recreaţia.<br />
Pericole legate <strong>de</strong> formarea sistemului <strong>de</strong> <strong>de</strong>servire <strong>pentru</strong> vizitatori, poartă un caracter<br />
temporar în condiţiile unor activităţi a<strong>de</strong>cvate ale organelor <strong>de</strong> stat:<br />
- intensificarea proceselor <strong>de</strong> eroziune a solului şi <strong>de</strong>gradarea ecosistemelor silvice în rezultatul<br />
întreţinerii nesatisfăcătoare a drumurilor <strong>de</strong> pădure şi lărgirea lor necontrolată<br />
din contul teritoriilor silvice;<br />
- reducerea reacţiei operative la încălcarea regimului <strong>de</strong> protecţie, apariţia incendiilor <strong>de</strong><br />
pădure, a inci<strong>de</strong>ntelor legate <strong>de</strong> siguranţa personală a vizitatorilor ş.a.;<br />
- poluarea zonelor naturale, în<strong>de</strong>osebi a pădurilor, cu gunoi aruncat <strong>de</strong> vizitatori;<br />
- neobţinerea avantajelor economice <strong>de</strong> la utilizarea netradiţională a ecosistemelor <strong>de</strong> pădure<br />
şi limitarea posibilităţilor investiţiilor financiare în activităţi <strong>de</strong> restabilire.<br />
Turismul <strong>de</strong>zorganizat<br />
Condiţie. Are loc prepon<strong>de</strong>rent în comunităţile naturale bine păstrate şi în împrejurimi.<br />
Pe teritorii mari malurile bazinelor acvatice, lizierele şi poienele pădurilor, precum şi alte zone<br />
<strong>de</strong> frontieră ale biotopurilor sunt distruse din cauza acţiunii antropogene, dar anume ele sunt<br />
importante din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al conservării potenţialului <strong>de</strong> recreare, precum şi <strong>pentru</strong> menţinerea<br />
diversităţii şi a numărului multor specii <strong>de</strong> păsări şi nevertebrate atrăgătoare. În locurile<br />
tradiţionale <strong>de</strong> odihnă a populaţiei este înaltă presiunea recreativă asupra ecosistemelor silvice.<br />
Pericole apărute din cauza lipsei unei activităţi <strong>de</strong> protecţie şi a dificultăţilor <strong>de</strong> organizare<br />
a regimului <strong>de</strong> protecţie, care au un caracter permanent în ariile protejate:<br />
- <strong>de</strong>ranjarea animalelor sălbatice în perioada <strong>de</strong> înmulţire;<br />
- reducerea biodiversităţii ecosistemelor din cauza distrugerii microhabitatelor (trunchiurile<br />
mari în proces <strong>de</strong> putrefacţie ale arborilor, pe care <strong>de</strong>seori se fac ruguri, vreascuri şi<br />
crenguţe uscate);<br />
- micşorarea resurselor trofice ca urmare a distrugerii vegetaţiei poienelor şi a malurilor<br />
obiectelor acvatice, a pescuitului, a culesului <strong>de</strong> ciuperci, pomuşoare, plante şi fructe;<br />
- reducerea numărului populaţiilor locale <strong>de</strong> specii <strong>de</strong>corative, medicinale şi a celor rare;<br />
- colectarea speciilor rare mari <strong>de</strong> insecte în calitate <strong>de</strong> suvenire sau <strong>pentru</strong> colecţionare;<br />
- distrugerea pădurilor în rezultatul acţiunilor zilnice, condiţionate <strong>de</strong> lipsa educaţiei (culturii)<br />
odihnei în sânul naturii, bătătorirea solului, poluarea locurilor <strong>de</strong> odihnă.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
2.3.2.2.3. Problemele gestionării administrative<br />
Problemele administrativ-teritoriale<br />
Condiţii. Prezenţa pe teritoriu a organizaţiilor şi întreprin<strong>de</strong>rilor, cu activitate asemănătoare,<br />
dar cu diferită apartenenţă <strong>de</strong>partamentală şi cu scopuri economice diferite. Sunt posibile<br />
probleme în relaţiile cu Agenţia <strong>de</strong> Stat „Moldsilva”, care administrează teritoriile silvice, în particular,<br />
personalul local al serviciilor silvice nu este pregătit suficient <strong>pentru</strong> în<strong>de</strong>plinirea sarcinilor<br />
noi. Unii reprezentanţi ai sistemului politic <strong>de</strong> stat au posibilitatea <strong>de</strong> a influenţa asupra<br />
administraţiei locale în interese proprii. Competenţele organelor locale ale puterii centrale şi<br />
ale administraţiei publice locale sunt insuficient divizate şi <strong>de</strong>terminate în domeniul gestionării<br />
şi utilizării resurselor naturale. Nu există planuri complexe echilibrate <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a regiunii<br />
care ar inclu<strong>de</strong> componente ecologice, sociale şi economice. Posibilităţile economico-financiare<br />
ale administraţiei locale sunt limitate, ceea ce împiedică atât în<strong>de</strong>plinirea funcţiilor <strong>de</strong> protejare<br />
a naturii, cât şi atragerea specialiştilor în gestionarea acestei direcţii. În ţară nu este un sistem<br />
fiscal diferenţiat, care ar stimula o exploatare a naturii raţională şi durabilă şi ar sancţiona o<br />
utilizare ilegală a resurselor naturale, aflată în afara sistemului fiscal. Totalitatea legilor şi actelor<br />
normative în vigoare împiedică sancţionarea eficientă a contravenienţilor, inclusiv şi urmărirea<br />
lor penală din partea organelor protecţiei mediului ambiant.<br />
Consecinţele care formează un complex <strong>de</strong> pericole şi procese potenţiale cu acţiune<br />
permanentă:<br />
- lipsa totală sau parţială a controlului <strong>de</strong> respectare a regimului <strong>de</strong> protecţie în fondul<br />
ariilor naturale protejate <strong>de</strong> stat;<br />
- conflicte inter<strong>de</strong>partamentale, referitoare la asigurarea regimurilor corespunzătoare şi<br />
în<strong>de</strong>plinirea activităţilor economice, planificarea necoordonată şi <strong>de</strong>sfăşurarea unor măsuri<br />
contradictorii;<br />
- <strong>de</strong>ficitul <strong>de</strong> acţiuni eficiente în ve<strong>de</strong>rea conservării şi <strong>de</strong>zvoltării resurselor naturale, în<strong>de</strong>plinirea<br />
nesatisfăcătoare a măsurilor planificate <strong>pentru</strong> păstrarea şi <strong>de</strong>zvoltarea lor;<br />
- conflicte în legătura cu recrearea pe teritoriile silvice, piedici artificiale <strong>pentru</strong> persoanele<br />
care doresc să investească mijloace financiare în afacerile turistice;<br />
- exploatarea naturii este ina<strong>de</strong>cvat introdusă în sistemul <strong>de</strong> relaţii economice, nu există<br />
stimulente <strong>pentru</strong> proprietari şi <strong>de</strong>ţinători <strong>de</strong> terenuri <strong>pentru</strong> a utiliza raţional resursele<br />
naturale <strong>de</strong> bază, fără a le epuiza şi păstrând biodiversitatea ca un fundament al vieţii;<br />
- un <strong>de</strong>ficit <strong>de</strong> coordonare a acţiunilor care ar împiedica <strong>de</strong>gradarea terenurilor, ce subminează<br />
bazele <strong>de</strong> existenţă a populaţiei rurale într-un viitor nu prea în<strong>de</strong>părtat;<br />
- coordonarea insuficientă a acţiunilor administraţiilor locale, proprietarilor şi <strong>de</strong>ţinătorilor<br />
<strong>de</strong> terenuri ce activează în limitele teritoriilor naturale integrale;<br />
- respectarea nesatisfăcătoare a legislaţiei cu privire la protecţia mediului, recidivism ecologic;<br />
- neîncre<strong>de</strong>rea populaţiei şi <strong>de</strong>zvoltarea în continuare a nihilismului juridic;<br />
- influenţa corupţiei;<br />
Instabilitatea politică<br />
Condiţii. Instabilitatea politică în regiune, în general, creează un climat nefavorabil <strong>pentru</strong><br />
<strong>de</strong>zvoltarea activităţii turistice. Conflictul nerezolvat dintre autorităţile <strong>de</strong> la Chişinău şi cele <strong>de</strong><br />
la Tiraspol nu atât se răsfrânge asupra lor cât măreşte numărul <strong>de</strong> probleme ale populaţiei şi ale<br />
agenţilor economici. O particularitate importantă care ar putea fi folosită <strong>pentru</strong> atragerea unui<br />
turism organizat, mai ales <strong>pentru</strong> turiştii străini, este lipsa unui pericol real <strong>pentru</strong> viaţa şi sănătatea<br />
vizitatorilor şi a turiştilor. Această posibilitate nu este în<strong>de</strong>ajuns valorificată. Instaurarea<br />
regimurilor <strong>de</strong> conservare a valorilor naturale şi istorice, <strong>de</strong>zvoltarea cooperării multilaterale şi<br />
97
98<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
a turismului <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> aleşii locali şi <strong>de</strong> cei raionali – <strong>de</strong> convingerile lor politice şi ambiţii. Se<br />
observă o <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă a instituţiilor <strong>de</strong> stat <strong>de</strong> profil şi a agenţilor economici <strong>de</strong> politica Chişinăului<br />
şi cea a Tiraspolului. Lipsesc acte normative şi legislative coordonate şi apte <strong>de</strong> a <strong>de</strong>zvolta<br />
turismul pe ambele maluri ale Nistrului. Se observă condiţii imprevizibile <strong>pentru</strong> o colaborare<br />
stabilă în plan economic, social şi ecologic ce <strong>de</strong>pind <strong>de</strong> hotărârile strategice ale structurilor<br />
<strong>de</strong> conducere din Chişinău şi Tiraspol. Regimul <strong>de</strong> trecere a hotarelor administrative <strong>pentru</strong><br />
cetăţenii atât a ţărilor din regiune, cât şi a celor din străinătate nu este prea binevoitor <strong>pentru</strong><br />
colaborarea transfrontalieră (în turism, alte afaceri, etc.).<br />
Pericolele pe care autorităţile sunt apte <strong>de</strong> a le regla indiferent <strong>de</strong> starea politică:<br />
- tergiversarea şi evitarea <strong>de</strong> a da răspunsuri, chiar şi refuzul direct al funcţionarilor <strong>de</strong> a<br />
colabora din consi<strong>de</strong>rentele şi simţul siguranţei personale;<br />
- posibilitatea apariţiei piedicilor în colaborarea agenţilor economici <strong>de</strong> pe ambele maluri;<br />
- înrăutăţirea regimului, la punctele <strong>de</strong> frontieră şi pier<strong>de</strong>rea timpului, care nu este compatibil<br />
cu noţiunea <strong>de</strong> recreare şi planificare a rutei;<br />
- profitul pierdut din cauza inactivităţii rutelor circulare care leagă malul drept, malul<br />
stâng şi Ucraina.<br />
2.3.3. Direcţiile prioritare <strong>de</strong> administrare<br />
Direcţiile prioritare <strong>de</strong> administrare a complexelor naturale <strong>de</strong> pe teritoriul zonei <strong>Ramsar</strong> sunt<br />
<strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> specificul stabilit <strong>de</strong> exploatare a terenurilor şi conţinutul celor mai păstrate elemente<br />
ale peisajului natural. În general, acest fapt ar putea fi reprezentat printr-un sistem <strong>de</strong> <strong>zona</strong>re <strong>de</strong> bază:<br />
• În cele mai păstrate şi valoroase ecosisteme silvice şi <strong>de</strong> stepă (o <strong>zona</strong> care necesită o<br />
protecţie strictă) trebuie să fie implementate măsuri <strong>pentru</strong> o protecţie strictă şi limitarea<br />
la maximum a accesului, este necesară efectuarea monitorizării şi a studiilor, precum şi<br />
organizarea unor activităţi <strong>de</strong> conservare a componenţei vegetale autohtone.<br />
• pe terenurile care necesită o activitate economică strict limitată (<strong>de</strong>oarece <strong>de</strong>ţin un statut<br />
<strong>de</strong> protecţie special, valoare biologică potenţială înaltă sau se află în vecinătate cu sectoare<br />
<strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> valoroase) sunt necesare măsuri <strong>de</strong> restabilire a ecosistemelor naturale <strong>de</strong><br />
stepă, luncă, pădure şi <strong>de</strong> mlaştină. Aceste măsuri includ acţiuni îndreptate spre păstrarea<br />
stării şi componenţei comunităţilor în <strong>zona</strong> supusă unei protecţii stricte, <strong>pentru</strong> care<br />
plantaţiile zonei date sunt un fel <strong>de</strong> tampon specific.<br />
• pe terenurile care necesită o oarecare limitare a activităţii economice sau a accesului oamenilor,<br />
măsurile trebuie să fie îndreptate spre utilizarea reglementată, inepuizabilă şi<br />
eficientă a tuturor resurselor naturale; unele obiecte necesită o reconstrucţie ecologică.<br />
• pe toată cealaltă suprafaţă agenţii economici ar trebui să menţină o exploatare raţională şi<br />
nedistrugătoare a resurselor economice, o creştere social-economică în cadrul activităţii<br />
<strong>pentru</strong> o <strong>de</strong>zvoltare stabilă.<br />
Pentru conservarea valorilor naturale şi natural-istorice, îmbunătăţirea stării ecosistemelor şi<br />
o stabilizare ecologică a teritoriului, <strong>pentru</strong> o apropiere <strong>de</strong> o stabilitate economică şi ridicare a<br />
atractivităţii, direcţiile <strong>de</strong> bază sunt :<br />
- introducerea regimurilor <strong>de</strong> protecţie în conformitate cu <strong>zona</strong>rea şi realizarea lor pe terenurile<br />
silvice;<br />
- reconstrucţia ecologică treptată a ecosistemelor acvatice (Nistrul vechi) şi a regimurilor<br />
(Lunca Talmaza, unele meandre ale Nistrului) în <strong>zona</strong> <strong>de</strong> luncă inundabilă;<br />
- protejarea şi restabilirea comunităţilor <strong>de</strong> stepă pe sectoarele cu statut special <strong>de</strong> protecţie<br />
şi reconstrucţie ecologică;
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
- crearea coridoarelor ecologice, care ar conecta complexele naturale <strong>de</strong> bază şi <strong>de</strong>zvoltarea sistemelor<br />
<strong>de</strong> fâşii forestiere şi <strong>de</strong> arbuşti <strong>de</strong> protecţie, <strong>pentru</strong> a asigura legătura populaţiilor <strong>de</strong><br />
animale şi plante, îmbunătăţirea microclimatului pe teritoriile agricole şi protecţia apelor;<br />
- aducerea şeptelului <strong>de</strong> animale care pasc la posibilităţile terenurilor <strong>de</strong> păşune, transferarea<br />
animalelor rămase la întreţinerea în grajduri şi utilizarea asolamentelor cu ierburi<br />
multianuale;<br />
- reconstrucţia terenurilor <strong>de</strong> păşune în ve<strong>de</strong>rea ridicării productivităţii şi a diversităţii<br />
biologice, <strong>de</strong> asemenea extin<strong>de</strong>rea lor din contul sectoarelor care şi-au pierdut productibilitatea,<br />
mai ales a celor <strong>de</strong>gradate;<br />
- implementarea în activitatea gospodăriei silvice a principiilor şi mijloacelor <strong>de</strong> exploatare<br />
naturală complexă, introducerea măsurilor <strong>de</strong> protecţie a valorilor naturale şi a unei recreări<br />
argumentate din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re economic în sistemul <strong>de</strong> planificare şi în<strong>de</strong>plinire<br />
a lucrărilor gospodăriei silvice;<br />
- crearea în sfera sistemului <strong>de</strong> exploatare a naturii, a sistemului <strong>de</strong> interacţiune între administraţia<br />
locală şi principalii <strong>de</strong>ţinători <strong>de</strong> terenuri (privaţi şi <strong>de</strong> stat) cu atragerea populaţiei<br />
în luarea <strong>de</strong>ciziilor;<br />
- <strong>de</strong>zvoltarea producerii produselor alimentare în baza schemelor agroecologice, certificarea<br />
lor la nivel naţional şi internaţional;<br />
- organizarea creşterii produselor agricole <strong>de</strong> calitate <strong>de</strong>osebită în baza creşterii animalelor<br />
pe păşuni şi <strong>de</strong>zvoltarea turismului cu utilizarea acestui product şi a sectoarelor <strong>de</strong> stepă<br />
<strong>pentru</strong> recreare;<br />
- <strong>de</strong>sfăşurarea organizării teritoriilor agricole în complex cu cele silvice, reieşind din regimul<br />
nou <strong>de</strong> protecţie şi din principiile şi standar<strong>de</strong>le exploatării forestiere durabile complexe;<br />
elaborarea unui plan <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a teritoriului;<br />
- formarea în continuare <strong>de</strong> condiţii <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>zvoltarea turismului, atrăgând businessul<br />
local şi creând condiţii <strong>pentru</strong> creşterea lui, inclusiv prin menţinerea unei concurenţe<br />
civilizate;<br />
- promovarea pe pieţele externe a producţiei agricole şi a industriei prelucrătoare, precum<br />
şi a produsului turistic <strong>de</strong> o calitate înaltă, folosind brandul ariilor protejate şi a altor specificaţii<br />
geografice;<br />
- influenţa activă a administraţiei locale şi colaborarea acesteia cu organele <strong>de</strong> drept <strong>pentru</strong><br />
păstrarea patrimoniului natural şi istoric;<br />
- activităţi <strong>de</strong> informare în rândurile populaţiei, care ar spulbera miturile <strong>de</strong>spre ariile protejate<br />
un<strong>de</strong> totul este interzis, îndreptate spre patriotism şi înţelegerea obiectivă a lucrurilor.<br />
Ordinea în lista acestor direcţii nu corespun<strong>de</strong> obligatoriu ordinii realizării, iar multe măsuri<br />
pot fi realizate treptat şi împreună cu alte activităţi.<br />
2.3.4. Dificultăţile <strong>de</strong> administrare<br />
Lipseşte un mecanism legal şi financiar <strong>de</strong> realizare a activităţilor privind conservarea valorilor<br />
diversităţii biologice pe terenurile fondului silvic, precum şi un sistem <strong>de</strong> atragere şi stimulare<br />
a populaţiei locale <strong>de</strong> a realiza lucrările corespunzătoare sau <strong>pentru</strong> crearea şi reconstrucţia<br />
plantaţiilor antierozionale.<br />
Legislaţia fiscală nediferenţiată nu posedă un sistem <strong>de</strong> stimulări şi reţineri în raport cu folosirea<br />
istovitoare a resurselor biodiversităţii (sol, vegetaţie şi animale), iar organele fiscale sunt<br />
izolate <strong>de</strong> sarcinile <strong>de</strong> protecţie a naturii.<br />
Deficitul <strong>de</strong> experienţă <strong>de</strong> colaborare între structurile <strong>de</strong> stat, în special a teritoriilor administrative<br />
învecinate, precum şi <strong>de</strong> experienţă <strong>de</strong> efectuare a unor activităţi importante <strong>de</strong> protecţie<br />
99
100<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
a naturii în comunităţile locale sau la autorităţile locale, insuficienţa <strong>de</strong> cunoştinţe corespunzătoare.<br />
Lipseşte interacţiunea între administraţia locală ce administrează teritoriile locale şi utilizatorii<br />
importanţi ai resurselor biologice în domeniul gestionării şi folosirii resurselor silvice,<br />
pedologice şi altele.<br />
Deficitul <strong>de</strong> cunoştinţe şi mijloace la autorităţile locale <strong>pentru</strong> gestionarea teritoriului cu<br />
obiecte importante din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re ecologic, sunt puţini specialişti în domeniul gestionării<br />
resurselor naturale şi turismului. Nu există un sistem <strong>de</strong> instruire ecologică ca sistem <strong>de</strong> transmitere<br />
a cunoştinţelor, în special în organele <strong>de</strong> putere. La toate acestea se adaugă şi migrarea<br />
specialiştilor tineri la lucru peste hotare.<br />
Dificultăţile <strong>de</strong> asigurare a regimurilor <strong>de</strong> protecţie <strong>pentru</strong> teritoriile silvice, din cauza următoarelor:<br />
• folosinţa silvică tenebră şi corupţia care sunt caracteristice <strong>pentru</strong> ţările Europei <strong>de</strong> Est,<br />
Caucaz şi Asia Centrală (fapt recunoscut în documentele internaţionale), şi în particular,<br />
în Moldova (<strong>Planul</strong> Naţional <strong>de</strong> acţiuni în cadrul programului FLEG);<br />
• <strong>de</strong>ficitul resurselor energetice disponibile, satisfacerea necesităţilor populaţiei în combustibil<br />
prepon<strong>de</strong>rent (60-70%) din contul lemnului, inclusiv obţinut ilegal;<br />
• un procent mare <strong>de</strong> populaţie săracă şi/sau ce obţin venituri în rezultatul folosirii şi exploatării<br />
resurselor naturale (colectarea speciilor <strong>de</strong> plante medicinale şi <strong>de</strong>corative, braconajul<br />
şi alte acţiuni ilegale);<br />
O aplicare slabă a legislaţiei în raport cu:<br />
• administrarea teritoriilor<br />
• <strong>de</strong>ţinătorii <strong>de</strong> terenuri ce nu respectă responsabilităţile <strong>de</strong> protecţie a calităţii solurilor,<br />
• sau ocupă terenurile publice (<strong>de</strong> stat, comunale) ce au o importanţă <strong>pentru</strong> protecţia naturii<br />
• sau folosesc apă nepotrivită <strong>pentru</strong> irigare<br />
• autorităţile locale şi organele <strong>de</strong> stat ce nu aplică legislaţia în vigoare în mod potrivit;<br />
• în particular, în raport cu controlul conţinutului în produse a substanţelor periculoase<br />
<strong>pentru</strong> sănătatea oamenilor.<br />
În natură au loc procese complicate (<strong>de</strong>seori negative) nereglamentate sau slab reglementate<br />
<strong>de</strong> provenienţă naturală sau antropogenă. Comunitatea şi autorităţile nu pot şi nu tind întot<strong>de</strong>auna<br />
să le evalueze şi să le ia în consi<strong>de</strong>raţie în administrare. În acelaşi timp, sunt complicate<br />
chiar şi sarcinile particulare, dar naturale <strong>pentru</strong> <strong>zona</strong> <strong>Ramsar</strong>, cum ar fi crearea condiţiilor<br />
<strong>pentru</strong> cuibărire şi alimentare stabilă <strong>pentru</strong> speciilor rare şi <strong>de</strong> resurse <strong>de</strong> păsări.<br />
Garanţii reduse <strong>de</strong> realizare a măsurilor <strong>de</strong> atenuare a prejudiciilor asupra mediului şi reconstrucţia<br />
ecologică a teritoriului, inclusiv monitorizarea, controlul <strong>de</strong> stat şi public. Înţelegerea<br />
redusă a influenţei stilului <strong>de</strong> gospodărire şi (ne)respectarea cerinţelor <strong>de</strong> protecţie a naturii<br />
asupra situaţiei economice, <strong>de</strong>ficitul intereselor pe termen lung.<br />
În condiţiile legale existente interesele actuale ale principalelor persoane juridice şi fizice ce<br />
realizează gospodărirea silvică, contravin intereselor pe termen lung ale silviculturii şi sarcinilor<br />
<strong>de</strong> conservare a diversităţii biologice.<br />
Documentele ce reglementează activitatea silvică nu conţin indicatori <strong>de</strong> corespun<strong>de</strong>re a ei<br />
sarcinilor <strong>de</strong> conservare a diversităţii biologice, cât şi intereselor pe termen lung al silviculturii.<br />
Procesul <strong>de</strong> revizuire şi elaborare a normelor şi regulilor legate <strong>de</strong> administrarea şi gospodărirea<br />
ecosistemelor silvice în scopuri <strong>de</strong> asigurare a unei folosiri mai largi a potenţialului bioproductiv<br />
şi ecosistemic al pădurilor, cât şi a adaptării lor la schimbările natural-climatice ce au<br />
loc, se află la etapa incipientă.<br />
Aproape o lipsă totală <strong>de</strong> recomandări/tehnologii accesibile privind înlăturarea introducenţilor<br />
agresivi (arţarul american, ailantul) pe fonul necesităţii reconstrucţiei plantaţiilor silvice
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
101<br />
cu o stabilitate redusă sau slăbite extinse. I<strong>de</strong>ntificarea suprafeţelor afectate <strong>de</strong> dăunători şi îmbolnăviri<br />
este în <strong>de</strong>zvoltare permanentă, iar căile existente <strong>de</strong> luptă şi metodologia aprobată <strong>de</strong><br />
monitorizare sunt puţin eficiente, sunt învechite şi necesită o revizuire totală.<br />
Deficitul <strong>de</strong> componente stabilizatoare ale landşaftului în jurul terenurilor agricole, ceea ce<br />
îngreunează reconstrucţia teritoriului.<br />
Problemele teritoriale ale folosinţei terenurilor agricole, în particular în raport cu:<br />
- schimbul terenurilor în scopurile planificării în domeniul protecţiei naturii şi reconstrucţiei,<br />
- exclu<strong>de</strong>rea din circuitul economic a terenurilor slab productive (în<strong>de</strong>părtate, erodate,<br />
înmlăştinite, salinizate) sau modificarea caracterului <strong>de</strong> folosinţă a lor;<br />
- stoparea folosirii nelegale.<br />
Aflarea în proprietate privată a majorităţii terenurilor aflate în jurul sectoarelor silvice, fapt ce<br />
îngreunează consi<strong>de</strong>rabil procesul <strong>de</strong> crearea a coridoarelor ecologice.<br />
Lipseşte un mecanism eficient <strong>de</strong> stopare a folosirii arabile a terenurilor neproductive şi cu<br />
pericol <strong>de</strong> eroziune, ceea ce împiedică crearea <strong>de</strong> noi păşuni şi fâneţe.<br />
Există un <strong>de</strong>ficit <strong>de</strong> resurse financiare <strong>pentru</strong> planificarea şi realizarea măsurilor <strong>de</strong> îmbunătăţire<br />
a terenurilor aflate în proprietate publică, a măsurilor antierozionale şi anti-alunecări <strong>de</strong><br />
teren, în general al reconstrucţiei ecologice.<br />
O parte <strong>de</strong> terenuri din cadrul fâşiei riverane <strong>de</strong> protecţie a apei (comuna Cioburciu) au fost<br />
privatizate ilegal şi se folosesc în agricultură; pasivitatea autorităţilor locale şi <strong>de</strong>ficitul <strong>de</strong> terenuri<br />
<strong>de</strong> rezervă potrivite <strong>pentru</strong> prelucrarea agricolă, împiedică soluţionarea problemei.<br />
În ţară lipseşte practica <strong>de</strong> reglementare specială a regimului <strong>de</strong> asigurare cu apă a teritoriului<br />
cu <strong>de</strong>stinaţie specială <strong>de</strong> protecţie a naturii.<br />
Lipseşte un mecanism legal clar <strong>de</strong> folosire a terenurilor <strong>de</strong> păşune, ceea ce împiedică reglementarea<br />
păşunatului şi controlul autorităţilor locale asupra stării păşunilor, şi susţine folosinţa<br />
nesistematică a terenurilor naturale şi <strong>de</strong>gradarea acestora.<br />
Situaţia social-economică împiedică introducerea măsurilor restrictive <strong>pentru</strong> folosirea păşunilor<br />
<strong>de</strong> către păturile sărace ale populaţiei.<br />
Există tradiţia <strong>de</strong> aducere în masă a vitelor acasă <strong>pentru</strong> a fi mulse, dar lipseşte practica <strong>de</strong> reglementare<br />
după termene şi norme ale presiunii păşunatului şi menţinerea în grajduri, precum<br />
şi organizarea mulsului vitelor cornute mari pe păşuni.<br />
Terenurile păşunabile <strong>de</strong>seori sunt izolate ceea ce împiedică aplicarea sistemelor raţionale <strong>de</strong><br />
păşunare, iar în<strong>de</strong>părtarea <strong>de</strong> la locurile <strong>de</strong> menţinere a animalelor creează diverse incomodităţi.<br />
Lipseşte practica <strong>de</strong> reconstrucţie a terenurilor ierboase <strong>de</strong> diferit tip, sistemul <strong>de</strong> planificare<br />
a ei şi atragerea populaţiei locale <strong>pentru</strong> astfel <strong>de</strong> lucrări.<br />
Pe teritoriul Moldovei este foarte limitat asortimentul şi producerea seminţelor <strong>de</strong> ierburi<br />
furajere, există un <strong>de</strong>ficit <strong>de</strong> material natural calitativ <strong>pentru</strong> restabilirea păşunilor după metoda<br />
<strong>de</strong> agrostepă sau reconstrucţia în habitate naturale.<br />
Condiţiile <strong>de</strong> piaţă existente nu stimulează o agricultură durabilă, în particular aplicarea asolamentelor<br />
şi zootehniei corecte, bazate pe menţinerea în grajduri a animalelor cornute şi altor<br />
animale mici.<br />
Lipseşte o reglementare <strong>de</strong> stat a pieţii, îndreptată spre înlăturarea <strong>de</strong>zechilibrelor <strong>de</strong> piaţă şi<br />
formarea marketingului <strong>pentru</strong> fermieri.<br />
Situaţia economică nesatisfăcătoare a teritoriului şi <strong>de</strong>ficitul acut <strong>de</strong> capital circulant la fermieri.<br />
Deficitul monitorizării <strong>de</strong> stat şi mecanismelor <strong>de</strong> informare a persoanelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizie şi a<br />
comunităţii după indicatorii <strong>de</strong> administrare a agriculturii (ne)durabile.
102<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Deficitul <strong>de</strong> cunoştinţe agricole, în particular în ceea ce priveşte tehnologiile agricole şi ale irigaţiei.<br />
Tradiţiile <strong>de</strong> recreare şi agricultură, fără o atitudine grijulie faţă <strong>de</strong> resursele naturale şi neglijând<br />
consi<strong>de</strong>rentele economice şi ecologice pe termen lung.<br />
Legislaţia în vigoare în domeniul turismului stopează <strong>de</strong>zvoltarea acestuia, în special în regiunile<br />
rurale. Structurile <strong>de</strong> control, folosind imperfecţiunea legilor şi actelor normative, îngreunează<br />
activitatea agenţilor economici, se ocupă cu extorcarea banilor.<br />
Evaluarea incorectă a economiei turismului la reprezentanţii puterii, se analizează venitul<br />
probabil al agentului economic şi nu se ia în consi<strong>de</strong>raţie fluxul <strong>de</strong> mijloace adus <strong>de</strong> turişti pe<br />
teritoriu (în localitate).<br />
Experienţa <strong>de</strong> atragere a turiştilor şi investiţiilor în industria turismului, inclusiv <strong>pentru</strong> soluţionarea<br />
problemelor ecologice, lipseşte. În conformitate cu stereotipurile create în ţară, la elaborarea<br />
produselor turistice, business-ul se orientează în principal la segmentul consumatorilor<br />
cu venituri mari, nu se ia în consi<strong>de</strong>rare faptul cât e <strong>de</strong> mare acest segment şi nu se atrage atenţia<br />
la alte segmente. Aceasta, pe <strong>de</strong> o parte, măreşte venitul pierdut, iar pe <strong>de</strong> altă parte stopează<br />
<strong>de</strong>zvoltarea infrastructurii <strong>pentru</strong> turismul în masă.<br />
2.3.5. Statutul legal<br />
Statutul legal al zonei <strong>Ramsar</strong> necesită o colaborare eficientă dintre diferite persoane cointeresate,<br />
ceea ce este <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> dificil în condiţiile unui teritoriu complex mare, <strong>de</strong>zvoltării socialeconomice<br />
slabe şi lipsei experienţei.<br />
Gestionarea este îngreunată şi <strong>de</strong> lipsa unui organ sau organe special instituite <strong>pentru</strong> aceasta.<br />
Realitatea este că administrarea pe malul drept al Nistrului şi pe malul stâng în prezent este<br />
realizată <strong>de</strong> sinestătător.<br />
Statutul internaţional al porţiunii zonei <strong>de</strong> pe malul stâng al Nistrului <strong>de</strong>ocamdată nu este<br />
clară în legislaţia în vigoare al Transnistriei.<br />
Lipseşte un mecanism <strong>de</strong> raportare privind administrarea zonei pe malul stâng al Nistrului.<br />
2.4. <strong>Planul</strong> <strong>de</strong> <strong>zona</strong>re<br />
2.4.1 Principiile zonării<br />
• Zona <strong>de</strong> protecţie strictă (A) – inclu<strong>de</strong> teritorii <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> importante <strong>pentru</strong> protecţia<br />
diversităţii biologice şi peisajere, inclusiv complexele naturale etalon - 1801,89 ha<br />
(1685,39 ha – <strong>zona</strong> А pe malul drept şi 116,5 ha pe malul stâng al Nistrului.<br />
În componenţa zonei sunt propuse sectoare puţin modificate <strong>de</strong> activitatea umană, în<strong>de</strong>părtate<br />
şi greu accesibile (sau dificil <strong>de</strong> a fi parcurse), iată <strong>de</strong> ce sunt potrivite <strong>pentru</strong> auto-<strong>de</strong>zvoltare<br />
şi asigurarea unei conservări sigure.<br />
Criteriile <strong>de</strong> i<strong>de</strong>ntificare a teritoriilor <strong>pentru</strong> a fi incluse în Zona A:<br />
− tipicitatea şi raritatea obiectului natural;<br />
− vârsta înaintată a arboretului şi păstrarea structurii şi componenţei naturale a acestuia,<br />
− prezenţa multor specii protejate (Lista Roşie Mondială IUCN-20067 , Listele europene (ale<br />
Convenţiei <strong>de</strong> la Berna şi ale Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn), Cărţile Roşii ale Moldovei şi Ucrainei,<br />
ţinând cont <strong>de</strong> amplasarea zonei);<br />
7 Lista roşie internaţională – IUCN-2010; Listele Europene – Lista speciilor strict protejate a Convenţiei <strong>de</strong> la Berna - BC,<br />
Lista speciilor Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn – BM, Cartea Roşie a Moldovei – CRM, Cartea Roşie a Ucrainei – CRU, Cartea<br />
Roşie a Transnistriei - CRT.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
103<br />
− prezenţa permanentă a congregaţiilor <strong>de</strong> păsări ale complexului acvatic şi palustru.<br />
− posibilităţile reale <strong>de</strong> respectare a regimului propus <strong>de</strong> protecţie.<br />
Pentru teritoriile împădurite ale zonei sunt i<strong>de</strong>ntificate două subzone:<br />
- <strong>de</strong> arii protejate - păduri seculare cu o structură naturală şi sectoare înmlăştinite valoroase;<br />
- <strong>de</strong> reconstrucţie prealabilă, un<strong>de</strong> sunt necesare măsuri <strong>de</strong> igienă <strong>pentru</strong> intensificarea participării<br />
speciei principale silvoformante – stejarului, înlăturarea speciilor străine sau susţinerea<br />
ecosistemelor ierboase.<br />
În <strong>zona</strong> А este permis accesul populaţiei locale (cu excepţia ariilor protejate) <strong>pentru</strong> colectarea<br />
pomuşoarelor, ciupercilor, vreascurilor şi uscăturilor mici; realizarea cercetărilor şi monitorizării;<br />
vizitarea <strong>de</strong> către grupuri mici <strong>de</strong> turişti (3-5 persoane); colectarea materialului semincier<br />
a speciilor lemnoase.<br />
În sub<strong>zona</strong> reconstrucţiei prealabile sunt permise măsuri silvice <strong>pentru</strong> menţinerea structurii<br />
naturale şi asigurarea <strong>de</strong>zvoltării naturale, pe sectoarele ierboase – cositul stepelor, luncilor şi<br />
stufărişului conform unor scheme speciale şi înlăturarea arbuştilor. Alte activităţi sunt interzise.<br />
• Zona tampon <strong>de</strong> bază (B) - 3561,5 ha (3029,5 ha pe malul drept şi 532 ha pe malul<br />
stâng) şi inclu<strong>de</strong>:<br />
- teritorii cu cele mai tinere păduri naturale, ce şi-au păstrat caracteristicile şi aspectul<br />
tipic, precum şi plantaţiile silvice mo<strong>de</strong>l, ce corespund după compoziţie şi structură pădurilor<br />
naturale – 2763,4 ha;<br />
- ecosisteme ierboase <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> valoroase cu vegetaţie <strong>de</strong> stepă şi <strong>de</strong> luncă.<br />
Criteriile <strong>de</strong> i<strong>de</strong>ntificare:<br />
− tipicitatea şi raritatea obiectului natural;<br />
− prezenţa multor specii protejate (Lista Roşie Mondială IUCN, Listele europene, Cărţile<br />
Roşii ale Moldovei şi Ucrainei, ţinând cont <strong>de</strong> amplasarea zonei);<br />
− posibilităţile reale <strong>de</strong> respectare a regimului propus <strong>de</strong> protecţie.<br />
Zona presupune o <strong>de</strong>zvoltare naturală a ecosistemelor sau o implicare/ modificare în compoziţia<br />
şi structura arboretului cu scopul menţinerii şi/sau asistenţei în restabilirea pădurilor naturale, precum<br />
şi folosinţa durabilă a resurselor silvice şi ierboase în conformitate cu planul <strong>de</strong> <strong>management</strong>.<br />
Pentru <strong>zona</strong> B sunt i<strong>de</strong>ntificate două zone funcţionale<br />
- <strong>zona</strong> <strong>de</strong> auto-restabilire, un<strong>de</strong> implicarea în <strong>de</strong>zvoltarea ecosistemelor este reglementată<br />
<strong>de</strong> planul <strong>de</strong> <strong>management</strong> şi normativele <strong>de</strong> folosinţă durabilă;<br />
- <strong>de</strong> asistenţă în restabilirea (reconstrucţia) ecologică prin intermediul:<br />
• creării condiţiilor <strong>pentru</strong> intensificarea rolului speciei principale silvoformante şi speciilor<br />
ce îi însoţesc pe aceştia, în special contribuind la regenerarea prin seminţe;<br />
• înlăturarea speciilor secundare, prepon<strong>de</strong>rent înlocuind arţarul şi frasinul prin stejar<br />
şi înlocuirea treptată a pădurilor <strong>de</strong>rivate <strong>de</strong> arţar prin cele <strong>de</strong> stejar;<br />
• înlăturarea speciilor străine;<br />
• împiedicarea înlocuirii tipului <strong>de</strong> ecosistem (preîntâmpinarea creşterii în masă a speciilor<br />
<strong>de</strong> copaci şi arbuşti şi acumulării periculoase a resturilor vegetale) pe teritoriile<br />
neforestiere;<br />
În <strong>zona</strong> В este permis accesul populaţiei locale şi colectarea; realizarea cercetărilor şi monitorizării,<br />
vizitarea temporară <strong>de</strong> către grupuri <strong>de</strong> turişti (după specificaţiile obiectelor); gospodărirea<br />
silvică stabilită <strong>de</strong> planul <strong>de</strong> <strong>management</strong>; activităţi <strong>de</strong> reconstrucţie şi menţinere; păşunatul<br />
şi cositul în corespun<strong>de</strong>re cu normativele stabilite în planul <strong>de</strong> <strong>management</strong>; vânătoarea în perioada<br />
permisă, cu excepţia celei <strong>de</strong> primăvară.
104<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
În <strong>zona</strong> В, în scopurile conservării biodiversităţii, este interzisă înlăturarea resturilor masive<br />
uscate <strong>de</strong> copaci în afara normativelor <strong>de</strong> folosinţă durabilă, stabilite <strong>de</strong> planul <strong>de</strong> <strong>management</strong>;<br />
distrugerea copacilor scorburoşi şi a arboretului uscat în picioare; păşunatul şi cositul nenormat;<br />
construcţia cu excepţia punctelor <strong>de</strong> observaţie; menţinerea în grajduri a animalelor agricole şi<br />
<strong>de</strong> alt tip; alte activităţi ce pot distruge patrimoniul natural şi cultural.<br />
• Zona tampon cu activitate economică şi recreativă reglementată (C) 10079 ha (7891,8<br />
ha pe malul drept şi 1199 ha pe malul stâng), dintre care 9441,6 ha în limitele complexelor<br />
naturale şi 637,5 ha ale păşunilor izolate).<br />
În <strong>zona</strong> C sunt incluse sectoarele silvice, <strong>de</strong> stepă şi <strong>de</strong> luncă care nu au fost incluse în zonele<br />
A şi B, precum şi unele bazine acvatice. Pentru toate acestea în planul <strong>de</strong> <strong>management</strong> sunt<br />
stabilite tipurile <strong>de</strong> folosinţă, sunt recomandate modificarea caracterului acesteia (<strong>de</strong> exemplu<br />
înlocuirea folosinţei în calitate <strong>de</strong> păşune prin folosinţa în calitate <strong>de</strong> fâneaţă) sau sunt introduse<br />
unele restricţii. În <strong>zona</strong> C mai sunt incluse unele teritorii care corespund după regim zonei B,<br />
cu excepţia exclu<strong>de</strong>rii limitărilor în ceea ce priveşte prezenţa vizitatorilor şi turiştilor.<br />
Zona C este <strong>de</strong>stinată folosinţei economice durabile, implementată pe baza planurilor autorităţilor<br />
silvice şi administraţiei locale după schemele stabilite <strong>de</strong> acestea, aprobate <strong>de</strong> către<br />
autoritatea centrală <strong>de</strong> protecţie a mediului înconjurător.<br />
În total zonele cu un regim reglementat <strong>de</strong> folosinţă şi protecţie constituie 15442,4 ha (Desenele<br />
2 şi 3 color).<br />
• Zona economică (D) – teritoriul ce nu a fost inclus în zonele A, B şi C, un<strong>de</strong> se poate<br />
realiza orice activitate în conformitate cu legislaţia ţării.<br />
2.4.2. Zonarea, caracteristica generală a zonelor<br />
Zona A cu T 0 (sub<strong>zona</strong> <strong>de</strong> arii protejate – 475,9 ha) şi T I (sub<strong>zona</strong> <strong>de</strong> reconstrucţie – 701,3<br />
ha) inclu<strong>de</strong> cele mai valoroase plantaţii sau 17% <strong>de</strong> păduri gestionate <strong>de</strong> Agenţia „Moldsilva”<br />
<strong>de</strong> pe teritoriul dat, un<strong>de</strong> predomină (426,1 ha sau 39,3%) stejarul pufos şi stejarul pedunculat<br />
(ocupă 54,6% şi 43,4% corespunzător). Cca. 34% sunt ocupate <strong>de</strong> plantaţiile <strong>de</strong> frasin, un<strong>de</strong><br />
pon<strong>de</strong>rea stejarului (prepon<strong>de</strong>rent cel pedunculat) constituie 10-30%. Sunt prezente şi plopişuri<br />
şi sălcişuri.<br />
Valoarea şi complexitatea arboreturilor, incluse în <strong>zona</strong> sunt condiţionate, printre altele, şi <strong>de</strong><br />
caracteristicile <strong>de</strong> vârstă, care se află între 50 şi 140 <strong>de</strong> ani. Cea mai mare pon<strong>de</strong>re o au arboreturile<br />
cu vârstă <strong>de</strong> 51-90 ani (68%), apoi cu 91-110 <strong>de</strong> ani (11,4%) şi cele cu 111-140 ani (1%).<br />
În zonă predomină plantaţiile fundamentale (57,2%). Plantaţiile <strong>de</strong>rivate parţial sau total<br />
constituie 34,7%, iar cele artificiale – 8,1%.<br />
Zona inclu<strong>de</strong> şi un fragment al fluviului şi malurile limitrofe (cca. 183,8 ha), în limitele<br />
complexului „Lunca Talmaza”, în principal într-o serie <strong>de</strong> meandre ale Nistrului şi fragmentul<br />
Turunciucului <strong>de</strong> la prag până la s. Glinoe – 11 ha (rezervaţia ihtiologică) sectoare<br />
înmlăştinite ale mlaştinii Togai – 47,2 ha, Unghiul Răscăeţi – 44,4 ha, o parte a insulei Diculi<br />
– 43 ha.<br />
Dintre sectoarele silvice la sub<strong>zona</strong> <strong>de</strong> rezervaţii pe malul stâng al Nistrului este atribuit sectorul<br />
<strong>de</strong> 7,5 ha al sectorului Vilei silvice Chiţcani.<br />
În limitele zonei A la sub<strong>zona</strong> <strong>de</strong> reconstrucţie preliminară sunt incluse şi sectoarele <strong>de</strong>osebit<br />
<strong>de</strong> valoroase ale ecosistemelor, conservarea biodiversităţii şi a calităţilor principale ale cărora în<br />
condiţiile actuale necesită o intervenţie permanentă cu elemente <strong>de</strong> folosinţă: stepe (Complexul <strong>de</strong><br />
colină Popeasca – 202,4 ha); lunci – pe i. Diculi – 55 ha; sectoare <strong>de</strong> stufăriş ale complexului Tudora<br />
– Palanca (in<strong>de</strong>x XIII.A.2. în planul <strong>de</strong> <strong>zona</strong>re) – 432,4 ha, „Nucleul Aivazia” (X.A.4-1) – 8,1 ha.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
105<br />
Zona B cu T I şi T II inclu<strong>de</strong> 2763,4 ha sau 38,8 % ale pădurilor gestionate <strong>de</strong> Agenţia „Moldsilva<br />
(Anexa 4). Cealaltă suprafaţă este ocupă <strong>de</strong> ecosisteme ierboase valoroase (325,7 ha).<br />
În această zonă în special predomină plantaţiile <strong>de</strong> salcâm 27,4 % (756,1 ha), plantaţiile <strong>de</strong><br />
frasin ocupă 20,3% (562 ha), plantaţiile <strong>de</strong> stejar pedunculat - 16,7% (462 ha) şi stejar pufos -<br />
3,4% (92,8 ha), plop - 8,2% (225,4 ha) şi glădiţă - 7,6% (211 ha). Vârsta plantaţiilor din <strong>zona</strong> В se<br />
află în limitele 5-110 ani. Cea mai mare pon<strong>de</strong>re o au arboreturile în vârstă <strong>de</strong> 51-90 ani (41,1%),<br />
apoi cele cu vârsta <strong>de</strong> 11-30 ani (29%), şi cele <strong>de</strong> 31-50 ani (17,8%).<br />
În zonă predomină plantaţiile artificiale (39,8%). Plantaţiile fundamentale cu diversă productivitate<br />
constituie 22,3%, iar cele <strong>de</strong>rivate parţial sau complet – 37,9%.<br />
Pe porţiunea <strong>de</strong> pe malul stâng al Nistrului la această zonă sunt atribuite: o parte a vilei<br />
silvice Chiţcani (391 ha), partea <strong>de</strong> sud a insulei Cuţa (43,3 ha), canalul dintre acesta şi i. Diculi<br />
şi sectorul limitrof pe i. Diculi (43 ha), precum şi sectorul sudic înmlăştinit al sectorului<br />
Saga (98 ha).<br />
Zona С cu T II inclu<strong>de</strong> 3172,5 ha sau 44,6% din pădurile Agenţiei „Moldsilva” din limitele<br />
zonei (Anexa 4). În această zonă predomină plantaţiile din salcâm alb (54,3%), stejar (11,6%),<br />
plop (9,9%) şi frasin (9,7%). Celelalte 14,5% sunt ocupate <strong>de</strong> plantaţii <strong>de</strong> arţar, nuc etc. în limitele<br />
zonei vârsta plantaţiilor constituie 1 an - 140 ani. Cea mai mare pon<strong>de</strong>re o au arboreturile cu<br />
vârsta <strong>de</strong> 31-50 ani (36,9%) şi cele cu 11-30 ani (38,2%).<br />
Conform stării actuale, pădurile zonei C prepon<strong>de</strong>rent sunt prezentate <strong>de</strong> plantaţii artificiale<br />
(68,9%), incluzând 87,7% cu productivitate redusă. Plantaţiile parţial sau complet <strong>de</strong>rivate constituie<br />
doar 20,9%, cele fundamentale – 10,2%.<br />
O parte din plantaţiile silvice sunt atribuite zonelor riverane <strong>de</strong> protecţie a apelor <strong>de</strong>-a<br />
lungul Nistrului în sectorul pădurii Chiţcani – Complexul „Lunca Talmaza” şi pe insula<br />
Turunciuc.<br />
Păşunile ocupă 988,3 ha, celelalte sunt prepon<strong>de</strong>rent terenuri <strong>de</strong>secate cu sistemul <strong>de</strong> canale<br />
din lunca Olăneşti-Crocmaz.<br />
Zona D<br />
În afara complexelor naturale studiate din limitele zonei se află plantaţii nu prea mari antierozionale<br />
(ocolul silvic Talmaza şi Olăneşti, fondul silvic al primăriei). Tot aici se află 238 ha <strong>de</strong><br />
pădure din ocolul silvic Căuşeni în afara complexelor naturale <strong>de</strong>semnate, care trebuie studiate<br />
şi evaluate. În prezent regimul ce corespun<strong>de</strong> zonei B este stabilit <strong>pentru</strong> o suprafaţă <strong>de</strong> 48,6 ha<br />
şi zonei C – 189,4 ha.<br />
2.4.3. Complexele naturale<br />
I. Complexul „Copanca-Leuntea”<br />
Amplasarea. Raionul Ştefan-Vodă, între satele Copanca şi Leuntea, pe versanţii spre lunca<br />
albiei vechi a Nistrului<br />
46° 41' 9" Lat N 29° 34' 5" Long E
106<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zone. 2376,2 ha, inclusiv 1920,6 ha <strong>de</strong> teritorii silvice.<br />
Complexul inclu<strong>de</strong> trupul <strong>de</strong> pădure “Copanca-Leuntea” şi păşunile adiacente lui.<br />
Altitudinea absolută: 147 m<br />
Trăsăturile fizice:<br />
Descrierea generală Zona-nucleu este amplasată în partea <strong>de</strong> sud-est a ţării la 70 km spre sud-este <strong>de</strong><br />
geografică<br />
Chişinău, la 12 km <strong>de</strong> la Tiraspol în limitele câmpiei Bâcului <strong>de</strong> jos.<br />
Relief Cumpăna apelor Nistrului şi r. Botna, precum şi primii versanţi ai luncii r. Botna<br />
Bazinele acvatice Partea <strong>de</strong> jos a bazinului fl. Nistru, în limitele luncii Nistrului şi afluentului <strong>de</strong><br />
dreapta a lui – r. Botna<br />
Descrierea generală Compusă din nisipuri, argile, aleurite din grosimea indivizibilă a substratului<br />
geologică<br />
herson – stratul meotic<br />
Caracteristica landşaftului Câmpia Tvardiţei cu altitudine joasă, formată din argile şi aleurite cu cernoziomuri<br />
obişnuite şi carbonatice pe argile nisipoase viguroase <strong>de</strong> pădure<br />
Principalele tipuri <strong>de</strong> ecosisteme<br />
Pădurile amplasate pe versanţi şi cumpenele apelor sunt prezentate <strong>de</strong> plantaţii silvice şi arboreturi<br />
naturale, multe dintre care sunt cu o structură şi reproducţie afectată, precum şi <strong>de</strong><br />
sectoare preţioase <strong>de</strong> comunităţi <strong>de</strong> stejar pufos (Querscus pubescens) cu regenerare semincieră.<br />
Tipurile <strong>de</strong> formaţiuni silvice: Stejărete pure <strong>de</strong> stejar (61,3%) şi stejărete pure <strong>de</strong> stejar pufos<br />
(38,7%). Vârsta medie: 33 ani. Formula speciilor edificatoare <strong>de</strong> păduri: 5SC2ST2STP1DT<br />
1. Pădure semiaridă curtină <strong>de</strong> stejar (Quercus pubescens)<br />
2. Dumbrăvi semiari<strong>de</strong> <strong>de</strong> stejar (Quercus robur)<br />
3. Desişuri naturale şi artificiale <strong>de</strong> arbori şi arbuşti<br />
Plantaţii artificiale<br />
4. Plantaţii forestiere cu o structură complexă<br />
5. Plantaţii <strong>de</strong> salcâm<br />
6. Plantaţii <strong>de</strong> pin Pinus pallasiana<br />
Comunităţile ierboase sunt prezentate <strong>de</strong> 2 biotopuri:<br />
7. Comunităţi <strong>de</strong> stepă pe poieni<br />
8. Păşuni <strong>de</strong> stepă<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte<br />
ZoobentosHerpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 283 6 9 97 34 8<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 60 70 80 80 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei 4 4 4 8 1<br />
Lista IUCN 1 2 4<br />
Cartea Roşie a Europei 1 2<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 2 7 69 16 8<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 20 8 8<br />
Directiva Habitat, Anexa II 2 2 2<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 1 7 9<br />
Directiva Păsări 20<br />
Lista operaţională 17 1 4 26 2<br />
Protejate <strong>de</strong> lege (CR, EN, VU) 11 4 3 26 5 4
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
107<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare <strong>de</strong> plante: Amygdalus nana L., Asparagus tenuifolius Lam., Cerastium<br />
ucrainicum Pacz. ex Klok., Colchicum triphyllum G. Kunze, Crambe tataria Sebeok, Crocus reticulatus<br />
Stev. ex Adam, Goniolimon besserianum (Schult.) Kusn., Sternbergia colchiciflora Waldst.<br />
et Kit., Medicago rigidula (L.) All., Erodium ciconium (L.) L`Her. и др.<br />
Speciile caracteristice şi rare <strong>de</strong> animale.<br />
Insecte - exemple <strong>de</strong> speciii rare: Lucanus cervus L., Callimorpha quadripunctaria Poda, Iphicli<strong>de</strong>s<br />
podalirius L., Zerynthia polyxena Den. et Sch. Herpetofauna: Lacerta viridis, Bufo viridis,<br />
Hyla arborea, Natrix natrix. Exemple <strong>de</strong> speciii rare: Zamenis longissimus, Coronella austriaca.<br />
Păsări. Prepon<strong>de</strong>rent Păsări леса: Fringilla coelebs, Luscinia luscinia, Parus major, Turdus philomelos,<br />
Carduelis chloris, Emberiza citrinella etc. Exemple <strong>de</strong> speciii rare: Falco vespertinus, Coracias<br />
garrulus, Pernis apivorus, Aquila chrysaetos, Aquila pomarina, Aquila clanga, Falco cherrug,<br />
Hieraaetus pennatus. Mamifere. Specii caracteristice: Erinaceus europaeus, Talpa europaea, Sorex<br />
araneus, Dryomys nitedula, Apo<strong>de</strong>mus agrarius, Apo<strong>de</strong>mus sylvaticus, Apo<strong>de</strong>mus flavicollis,<br />
Clethrionomys glareolus, Sus scrofa, Capreolus capreolus, Cervus elaphus, Vulpes vulpes, Mustela<br />
nivalis, Mustela putorius, Nyctalus noctula, Pipistrellus pipistrellus, Pipistrellus pygmaeus, Plecotus<br />
austriacus, Eptesicus serotinus. Exemple <strong>de</strong> speciii rare: Felis silvestris, Myotis mystacinus,<br />
Nyctalus leisleri, Pipistrellus nathusii, Plecotus austriacus, Eptesicus serotinus.<br />
Proprietatea terenurilor. 1920,6 ha <strong>de</strong> teritorii silvice se află în proprietatea statului (Întreprin<strong>de</strong>rea<br />
<strong>pentru</strong> silvicultură Tighina). Păşunile aparţin comunelor Plop-Ştiubei şi Leuntea.<br />
Starea generală. S-au păstrat comunităţi cu vârsta <strong>de</strong> 60-100 <strong>de</strong> ani <strong>de</strong> stejar<br />
pufos: Quercetum(pubescens) cornoso-cotinosum, Quercetum(pubescens) stepposum,<br />
Quercetum(pubescens) herbosum, sunt prezente poieni şi liziere stepizate mărunte. În trecut<br />
pădurile aproape în întregime erau prezentate <strong>de</strong> comunităţi <strong>de</strong> stejar pufos. În prezent răspândirea<br />
arboreturilor fundamentale se limitează la 28,3% din suprafaţa teritoriului, totodată<br />
80% sunt <strong>de</strong> provenienţă din lăstari. Reducerea suprafeţelor a <strong>de</strong>marat la mijlocul anilor 60<br />
ai secolului trecut din cauza unui <strong>management</strong> silvicol antiecologic, atunci când au fost tăiate<br />
sectoare importante <strong>de</strong> păduri naturale şi înlocuite cu plantaţii artificiale <strong>de</strong> specii exotice (cca.<br />
56% din plantaţii) – prepon<strong>de</strong>rent <strong>de</strong> salcâm alb şi într-o măsură mai mică glădiţă, pin negru şi<br />
nuc negru; plantaţiile artificiale ocupă 33,5% din teritoriul acoperit cu păduri al complexului,<br />
majoritatea dintre care sunt <strong>de</strong> o productivitate redusă, ceea ce <strong>de</strong>monstrează nişte condiţii <strong>de</strong><br />
creştere necorespunzătoare (selectarea nereuşită a speciilor <strong>pentru</strong> lucrările silviculturale, inoportunitatea<br />
şi calitatea tăierilor silvice etc.).<br />
Valoarea socială şi economică<br />
Teritoriul poate fi folosit în calitate <strong>de</strong> rezervaţie genetică, precum şi <strong>pentru</strong> vizitarea <strong>de</strong> către<br />
turişti cu scopul <strong>de</strong> a face observaţii şi poze a peisajului şi speciilor rare (în perioada <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare/înflorire<br />
în masă) <strong>de</strong> plante şi animale, se pot organiza plimbări nocturne prin pădure<br />
cu ascultarea sunetelor liliecilor folosind <strong>de</strong>tectoare cu ultrasunet şi capturând chiropterele cu<br />
plase. Unele specii <strong>de</strong> animale (paricopitatele, iepurii, vulpile, fazanii, porumbeii) reprezintă<br />
obiectul vânătoarei amatoare.<br />
Pădurile: Veniturile posibile în urma folosinţei produselor pădurii (produsele lemnoase, nelemnoase<br />
fructe, pomuşoare, plante medicinale, vânătoarea), servicii etc.) în conformitate cu<br />
legislaţia în vigoare:<br />
- veniturile anuale <strong>de</strong> la pregătirea şi realizarea produselor lemnoase – 629, mii lei;<br />
- veniturile anuale <strong>de</strong> la pregătirea şi realizarea produselor nelemnoase – 28,4 mii;<br />
- venituri anuale <strong>de</strong> la folosirea în scopuri vânătoreşti – 604,4 mii lei;<br />
- total venituri – 1262,2 mii lei.
108<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Zona А - I.А. (I.А.1.- I.А.5.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă. 352,6 ha. Zona este prezentată <strong>de</strong> 5 elemente: I.А.1. «Terase<br />
superioare» – subparcela 6K (22 ha); I.А.2. «Gârneţele Copanca» – subparcelе 23E, 23K, 26D,<br />
26I, 26J, 26K, 26V, 27A, 27B, 27F, 27J, 27K, 28D, 28I, 28J, 28O, 37J, 38A, 38B, 38E, 38F, 38G, 38I<br />
(159,2 ha); I.А.3. «Dumbravа din Copanca» – subparcelе 29K, 29M, 29P, 29Q, 30A, 36B, 36G,<br />
36J, 36K, 36H, 37C, 37E (77,8 ha); I.А.4. «Subparcelele <strong>de</strong> stejar» – subparcelе 33N, 34C, 34E,<br />
34G, 34N, 35E, 35F, 35G (33 ha); I.А.5. Fondul silvic– subparcelе 12I, 12L, 15C (60,4 ha).<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpeto<br />
fauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 187 4 7 61 26 8<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 70 80 80 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei 3 2 3 1<br />
Lista IUCN 1 2<br />
Cartea Roşie a Europei 1 2<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 6 40 16 8<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 9 8 8<br />
Directiva Habitat, Anexa II 1 2 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 6 9 8<br />
Directiva Păsări 14<br />
Lista operaţională 15 1 3 13 4 2<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 9 2 2 13 4<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare.<br />
Plante - Amygdalus nana L., Cerastium ucrainicum Pacz. ex Klok., Crocus reticulatus Stev. ex<br />
Adam, Crambe tataria Sebeok, Colchicum triphyllum G. Kunze, Amygdalus nana L., Asparagus<br />
tenuifolius Lam., Dianthus leptopetalus Willd. Doar în cursul inferior al Nistrului se întîlneşte în<br />
Moldova Medicago rigidula (L.) All. и Erodium ciconium (L.) L`Her.<br />
Animale. Insecte: Callimorpha quadripunctaria Poda, Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L., Lycaena virgaureae<br />
L., Formica rufa L. Herpetofauna: Zamenis longissimus, Coronella austriaca. Păsări: Pernis<br />
apivorus. Mamifere: Felis silvestris, Myotis mystacinus, Nyctalus leisleri, Pipistrellus nathusii.<br />
Starea generală. Teritoriul inclu<strong>de</strong> cele mai valoroase sectoare <strong>de</strong> vârstă înaintată <strong>de</strong> păduri<br />
naturale din stejar pufos. Se întâlnesc poieni stepizate cu participarea năgarei primare Festuceto-<br />
Stipetum (ucrainica) herbosum.<br />
Zona В - I.В. (I.В.1.- I.В.5.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă. 774,5 ha. Într-o mare măsură aceste subparcele au aceleaşi<br />
caracteristici ca şi sectoarele propuse a fi incluse în <strong>zona</strong> A. Indicarea zonei tampon este legată<br />
atât cu conservarea diversităţii biologice, cât şi cu necesitatea <strong>de</strong> a proteja sectoarele supuse unei<br />
protecţii strice <strong>de</strong> la expansiunea <strong>de</strong> mai <strong>de</strong>parte a culturilor silvice <strong>de</strong> introducenţi. În condiţiile<br />
masivului silvic puternic modificat, <strong>zona</strong> are în acest caz un sens primar. Iată <strong>de</strong> ce <strong>pentru</strong><br />
păstrarea integrităţii ei şi asigurarea restabilirii pădurii <strong>de</strong> tip primar şi din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re a<br />
unităţii gestionării în zonă sunt incluse fragmente mici <strong>de</strong> salcâm. Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al faunei,<br />
sectoarele zonei В.1-2. se <strong>de</strong>osebesc puţin <strong>de</strong> sectoarele А.1-4. Sectorul В.1 este limitrof<br />
sectorului А.1. Sectorul В.2. uneşte înconjurând sectoarele А.2-4. Zona este prezentată <strong>de</strong> 5<br />
elemente: I.В.1. «Zona <strong>de</strong> tampon ale Teraselor superioare», suprafaţa– 44,5 ha (parcela 6, cu
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
109<br />
excepţia subparcelei 6K) cuprin<strong>de</strong> 4 sectoare; I.В.2. «Zona <strong>de</strong> tampon ale rezervaţiilor naturale<br />
Leuntea şi Copanca», suprafaţa–187,3 ha (parcela 8, 11, 12 (cu excepţia I, L), 20 (D, E, V2, G),<br />
21 (D, E); I.В.3. «Zona <strong>de</strong> tampon unificator», suprafaţa– 353,8 ha, inclu<strong>de</strong> 10 subdiviyiuni mai<br />
mici; I.В.4. suprafaţa– 112,8 ha (subparcela 32A-S; 33A-L; 34 (cu excepţia C, E, G); 35A-C, J, K,<br />
N, P); I.B.5. suprafaţa– 76,1 ha (parcela 31).<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpeto<br />
fauna<br />
Păsări Mamifere<br />
Lilieci<br />
Total 199 3 8 61 30 8<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 60 80 80 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei 1 3 3 1 1<br />
Lista IUCN 1<br />
Cartea Roşie a Europei 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 1 6 40 16 8<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 9 8 8<br />
Directiva Habitat, Anexa II 1 1 2<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 1 6 9 8<br />
Directiva Păsări 14<br />
Lista operaţională 7 3 13 5 2<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 5 3 2 13 4<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Plante - Amygdalus nana L., Cerastium ucrainicum Pacz. ex Klok., Goniolimon besserianum<br />
(Schult.) Kusn., Sternbergia colchiciflora Waldst. et Kit. и др.<br />
Animale. Insecte: Zerynthia polyxena Den. et Sch., Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L., Lucanus cervus L.<br />
Herpetofaunaetofauna: Zamenis longissimus. Păsări: Pernis apivorus. Mamifere: Felis silvestris,<br />
Myotis mystacinus, Nyctalus leisleri, Pipistrellus nathusii.<br />
Starea generală. Comunităţi <strong>de</strong> stejăret cu corn şi scumpie Quercetum (pubescens) cornosocotinosum,<br />
stejăret stepizat Quercetum (pubescens) stepposum şi stejăret cu amestec <strong>de</strong> ierburi<br />
Quercetum (pubescens) herbosum s-au păstrat în formă <strong>de</strong> fragmente mici afectate. Plantaţiile<br />
<strong>de</strong> salcâm alb ocupă sectoare nu prea mari, dar salcâmul activ intervine în compoziţia pădurilor<br />
naturale, pe poieni şi liziere. Comunităţile zonelor menţin conservarea populaţiilor <strong>de</strong> specii<br />
rare <strong>de</strong> plante şi animale, numărul cărora <strong>de</strong>seori este îngrijorător.<br />
Zona С - I.С. (I.С.1.- I.С.5.)<br />
1249,1 ha. În zonă este inclusă partea principală a trupului <strong>de</strong> pădure Copanca-Leuntea,<br />
inclusiv a rezervaţiei naturale „Copanca” şi două păşuni adiacente: I.C.1. Partea principală<br />
a trupului <strong>de</strong> pădure (809,6 ha); I.C.2. Păşunile comunei Plop-Ştiubei pe marginea <strong>de</strong> vest<br />
a pădurii (325 ha); I.C.3. Istmul dintre <strong>zona</strong> А.3. şi А.4 cu teritoriile tampon ale acestora<br />
(o parte a parcelelor 29, 30, 36), cu suprafaţa <strong>de</strong> 74,3 ha; I.C.4. Păşunea comunei Leuntea<br />
lângă marginea <strong>de</strong> sud a pădurii (18 ha); I.C.5. Marginea <strong>de</strong> sud a complexului Copanca-<br />
Leuntea (22,2 ha).
110<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere<br />
Lilieci<br />
Total 203 7 97 34 6<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 50 80 80 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei 1 7 1<br />
Lista IUCN 4<br />
Cartea Roşie a Europei 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 4 67 16 6<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 20 8 6<br />
Directiva Habitat, Anexa II 1 2<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 4 7 6<br />
Directiva Păsări 18<br />
Lista operaţională 7 1 13 3<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 3 26 2<br />
Exemple <strong>de</strong> speciii rare.<br />
Plante - Amygdalus nana L., Cerastium ucrainicum Pacz. ex Klok. и др.<br />
Animale. Herpetofauna: Coronella austiaca. Păsări: Falco vespertinus, Coracias garrulus,<br />
Pernis apivorus, Aquila chrysaetos, Aquila pomarina, Aquila clanga, Falco cherrug, Hieraaetus<br />
pennatus. Mamifere: Felis silvestris, Myotis mystacinus, Pipistrellus pipistrellus.<br />
Starea generală. Pe majoritatea teritoriile pădurea naturală este înlocuită <strong>de</strong> plantaţii <strong>de</strong> salcâm,<br />
sunt prezente mici incluziuni ale culturilor <strong>de</strong> stejar pedunculat şi pin negru. Păşunile se<br />
folosesc cu <strong>de</strong>păşirea presiunilor permisibile.<br />
«GRĂDINA TURCEASCA» - II<br />
Localizarea Raionul Ştefan Vodă, întreprin<strong>de</strong>rea <strong>pentru</strong> silvicultură Tighina, ocolul silvic<br />
Talmaza (parcelele 3-5)<br />
46° 40' 50" Lat N 29° 36' 5" Long E<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă. 251 ha (212 ha al fondului silvic). Complexul inclu<strong>de</strong> rezervaţia<br />
peisajeră „Grădina Turcească” cu ecosistemele <strong>de</strong> păduri <strong>de</strong> luncă şi braţul mort al Nistrului.<br />
Altitudine 4-6 м<br />
Structura fizică<br />
Descrierea generală Zona-nucleu este amplasată în partea <strong>de</strong> sud-est a ţării la 70 km spre sud-este <strong>de</strong><br />
geografică<br />
Chişinău, la 12 km <strong>de</strong> la Tiraspol în limitele câmpiei Bâcului <strong>de</strong> jos.<br />
Relief Lunca ridicată a Nistrului<br />
Bazinele acvatice Partea <strong>de</strong> jos a bazinului fl. Nistru,<br />
Descrierea generală geolo- Compusă din nisipuri, argile, aleurite din grosimea indivizibilă a substratului<br />
gică<br />
herson – stratul meotic<br />
Caractreristica landşaf- Regiunea <strong>de</strong> landşaft a câmpiei cu terase a Nistrului <strong>de</strong> Jos, Lunca extinsă a fl.<br />
tului<br />
Nistru, cu soluri <strong>de</strong> luncă, înnămolite-mlăştinoase <strong>de</strong> luncă, pe alocuri cu păduri<br />
<strong>de</strong> plop şi salcie şi sectoare <strong>de</strong> pajişti şi bălţi <strong>de</strong> luncă
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
111<br />
Principalele tipuri <strong>de</strong> ecosisteme.<br />
Biotopuri acvatice<br />
1. Biotopul albiei vechi a fluviului Nistru (ape stătătoare în albia meandrată cu adîncimi<br />
variabile)<br />
Păduri <strong>de</strong> luncă. Tipuri <strong>de</strong> formaţiuni silvice: Şleauri <strong>de</strong> luncă – 100%. Vârsta medie: 50 ani.<br />
Formula speciilor edificatoare: 6PLA3FR1ST. Pădurile sunt prezentate <strong>de</strong> 2 biotopuri<br />
2. Păduri riverane.<br />
3. Păduri aluviale şi cu dominarea frasinului<br />
Plantaţii artificiale<br />
4. Plantaţii artificiale monodominante <strong>de</strong> Quercus robur, Fraxinus excelsior, Ulmus carpinifolia.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 158 6 30 17 99 24 10<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 70 70 70 80 80 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei 4 4 3 9 1<br />
Lista IUCN 2 1 2 1 1<br />
Cartea Roşie a Europei 2 1 1 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 2 1 9 65 14 10<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 28 10 10<br />
Directiva Habitat, Anexa II 2 2 4 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 10 10 10<br />
Directiva Păsări 25<br />
Lista operaţională 8 6 5 31 4 2<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 7 4 3 25 6<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare: Epipactis purpurata Smith, Euonymus nana Bieb. - relict, Salvinia<br />
natans (L.) All., Trapa natans L., Veratrum nigrum L., Vallisneria spiralis L., Utricularia<br />
vulgaris L.<br />
Speciile caracteristice şi rare <strong>de</strong> animale<br />
Insecte – exemple <strong>de</strong> specii rare: Lucanus cervus L., Oryctes nasicornis L., Elater ferrugineus<br />
L., Callimorpha quadripunctaria Poda. Hidrobionţi. Faună banală caracteristică <strong>pentru</strong> bazine<br />
acvatice <strong>de</strong> acest tip. Domină ploşniţele <strong>de</strong> apă Notonecta glauca, Ilyocoris cimicoi<strong>de</strong>s, Ranatra<br />
linearis, gândacii <strong>de</strong> apă şi larvele lor – Cybister laterimarginalis, Ilybius ater, Haliplus immaculatus,<br />
precum şi moluştele Viviparus viviparus, Anodonta piscinalis şi libelulele (larvele)<br />
Sympecma fusca и Calcolestes (Lestes) viridis. Herpetofauna. Specii obişnuite: Lacerta viridis,<br />
Natrix natrix, Hyla arborea. Exemple <strong>de</strong> specii rare: Emys orbicularis. Păsări. O diversitatea<br />
mare <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> pădure şi acvatice şi palustre, inclusiv rare. Prepon<strong>de</strong>rent se întîlnesc păsările<br />
<strong>de</strong> pădure: Fringilla coelebs, Luscinia luscinia, Parus major, Turdus philomelos, Carduelis chloris,<br />
Emberiza citrinella etc., ale complexului acvatic şi palustru- Podiceps cristatus, Fulica atra, Ixobrychus<br />
minutus, Galinulla chloropus. Exemple <strong>de</strong> specii rare: Falco vespertinus, Pernis apivorus,<br />
Aquila pomarina, Falco cherrug, Egretta alba, Ciconia nigra, Cygnus olor, Cygnus cygnus. Mamifere.<br />
Specii caracteristice: Erinaceus europaeus, Talpa europaea, Sorex araneus, Dryomys nitedula,<br />
Apo<strong>de</strong>mus agrarius, Apo<strong>de</strong>mus sylvaticus, Apo<strong>de</strong>mus flavicollis, Clethrionomys glareolus,
112<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Sus scrofa, Capreolus capreolus, Cervus elaphus, Vulpes vulpes, Mustela nivalis, Mustela putorius,<br />
Nyctalus noctula, Nyctalus leisleri, Pipistrellus pygmaeus, Pipistrellus nathusii, Pipistrellus pipistrellus,<br />
Plecotus austriacus, Eptesicus serotinus, Myotis daubentonii. Exemple <strong>de</strong> speciii rare: Felis<br />
silvestris, Myotis mystacinus, Myotis dasycneme.<br />
Proprietatea terenurilor. Terenurile se află în proprietatea statului (Întreprin<strong>de</strong>rea <strong>pentru</strong><br />
silvicultură Tighina).<br />
Starea generală. S-au păstrat păduri succesionale cu un divers grad <strong>de</strong> distrugere din plop<br />
alb Populetum (alba) rubosum, precum şi comunităţi prezente doar în regiunea Nistrului <strong>de</strong> Jos<br />
<strong>de</strong> Fraxineto (excelsior)-Populetum (alba) ulmosum); pe alocuri este prezent stejarul pedunculat.<br />
Comunităţile cu dominarea Fraxinus din fâşia riverană există într-un diapazon îngust <strong>de</strong> condiţii<br />
şi sunt protejate în Europa; aici ele pot avea şi provenienţă artificială. Cca. 90% din păduri<br />
sunt <strong>de</strong> provenienţă din lăstari, cele fundamentale constituie 56%, <strong>de</strong>rivate – 33%, plantaţiile<br />
artificiale – 11%. Populaţiile locale ale speciilor rare Euonymus nana Bieb., Epipactis purpurata<br />
Smith. şi Veratrum nigrum L., ce se <strong>de</strong>zvoltă pe teritoriul complexului la hotarul <strong>de</strong> sud al arealului,<br />
numărul cărora este îngrijorător. Nistrul Orb – biotop cu o vegetaţia acvatică <strong>de</strong>stul <strong>de</strong><br />
diversă, ce se <strong>de</strong>zvoltă în masă în perioada viiturilor înalte, malurile şi sectoarele cu ape mici<br />
sunt acoperite cu comunităţi <strong>de</strong> mlaştină ierboasă.<br />
Valoarea socială şi economică<br />
Vizitarea <strong>de</strong> către turişti cu scopul <strong>de</strong> a face observaţii şi poze a peisajului şi speciilor rare (în<br />
perioada <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare/înflorire în masă) <strong>de</strong> plante şi animale, se pot organiza plimbări nocturne<br />
prin pădure cu ascultarea sunetelor liliecilor folosind <strong>de</strong>tectoare cu ultrasunet şi capturând<br />
chiropterele cu plase. Unele specii <strong>de</strong> animale (paricopitatele, iepurii, vulpile, fazanii, porumbeii)<br />
reprezintă obiectul vânătoarei amatoare.<br />
Pădurile: Veniturile posibile în urma folosinţei produselor pădurii (produsele lemnoase, nelemnoase<br />
fructe, pomuşoare, plante medicinale, vânătoarea), servicii etc.) în conformitate cu<br />
legislaţia în vigoare:<br />
- veniturile anuale <strong>de</strong> la pregătirea şi realizarea produselor lemnoase – 69,6 mii lei;<br />
- veniturile anuale <strong>de</strong> la pregătirea şi realizarea produselor nelemnoase – 3,1 mii;<br />
- venituri anuale <strong>de</strong> la folosirea în scopuri vânătoreşti – 66,8 mii lei;<br />
- total venituri – 139,5 mii lei.<br />
Zona A - II.A. (II.A.1.- II.A.2.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă.<br />
50,1 ha. Inclu<strong>de</strong> 2 sectoare <strong>de</strong> pădure naturală: II.A.1. (15 ha ale fondului silvic) – porţiunea<br />
în<strong>de</strong>părtată ale parcelei 3 - 3U; II.A.2. (35,1 ha) - parcela5 subparcelele S, V şi W.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 75 5 8 92 24 10<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 70 80 80 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei 3 1 5 1<br />
Lista IUCN 1 2 1 1<br />
Cartea Roşie a Europei 1 1 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 1 4 59 14 10<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 23 10 10<br />
Directiva Habitat, Anexa II 2 1 4 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 5 10 10<br />
Directiva Păsări 21<br />
Lista operaţională 1 1 3 24 4 2<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 4 1 20 6<br />
113<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Plante - Clematis vitalba L.<br />
Animale. Insecte: Callimorpha quadripunctaria Poda, Lucanus cervus L., Oryctes nasicornis L., Elater<br />
ferrugineus L. Herpetofauna: Emys orbicularis. Păsări: Falco vespertinus, Pernis apivorus, Falco cherrug,<br />
Egretta alba, Ciconia nigra, Cygnus olor. Mamifere: Felis silvestris, Myotis mystacinus, Myotis dasycneme.<br />
Starea generală. Inclu<strong>de</strong> 2 sectoare <strong>de</strong> păduri seculare naturale (95-100 ani), cu un grad redus<br />
<strong>de</strong> afectare, pe alocuri sălbatice. In plopişuri domină evi<strong>de</strong>nt plopul alb (9PA1Dt, 10PLA).<br />
A fost i<strong>de</strong>ntificat un fragment <strong>de</strong> frăsiniş, un<strong>de</strong> stejarul pedunculat ocupă 20% din arboret (8Fr-<br />
2StP) – probabil cea mai mare prezenţă în pădurile <strong>de</strong> luncă <strong>de</strong> pe Nistrul <strong>de</strong> Jos.<br />
Zona В - II.В. (II.В.1.- II.В.3.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă.<br />
102,2 ha, inclusiv 62,2 ha <strong>de</strong> teritoriu forestiere. Inclu<strong>de</strong> Braţul mort al Nistrului (40 ha) pe<br />
întreg teritoriu, inclus în II.В.3. şi 2 sectoare <strong>de</strong> păduri naturale: II.В.1. 24,3 ha al fondului silvic<br />
– partea meandrului superior, cu excepţia zonei А; II.В.2. - 37,9 ha al fondului silvic – parcela 5<br />
în meandrul inferior al Braţului mort.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpeto<br />
fauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 108 5 30 14 92 24 10<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 70 70 80 80 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei 2 4 2 5 1<br />
Lista IUCN 2 1 2 1 1<br />
Cartea Roşie a Europei 2 1 1 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 2 1 7 59 14 10<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 23 10 10<br />
Directiva Habitat, Anexa II 2 2 4 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 8 10 10<br />
Directiva Păsăriа 21<br />
Lista operaţională 6 1 4 24 4 2<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 3 4 2 20 6
114<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare.<br />
Plante - Salvinia natans (L.) All., Trapa natans L., Veratrum nigrum L.<br />
Animale. Insecte: Callimorpha quadripunctaria Poda, Lucanus cervus L., Oryctes nasicornis<br />
L., Elater ferrugineus L. Herpetofauna: Emys orbicularis. Păsări: Falco vespertinus, Pernis apivorus,<br />
Falco cherrug, Egretta alba, Ciconia nigra, Cygnus olor. Mamifere: Felis silvestris, Myotis<br />
mystacinus, Myotis dasycneme.<br />
Starea generală. Inclu<strong>de</strong> sectoare ale pădurilor naturale <strong>de</strong> diferită vârstă. Cele mai valoroase<br />
sunt comunităţile cu vârsta <strong>de</strong> 99 ani cu dominarea plopului alb (9PLA1DT) şi frasinului<br />
(8 FR1ST1ULC). În adâncimea apei şi pe suprafaţa acesteia ale braţului mort al Nistrului s-a<br />
format o vegetaţie acvatică bogată (Lemnetum minoris, Certophylletum <strong>de</strong>mersi, Myrophylleto<br />
(spicata)-Potamogetonetum (pectinati), Salvinetio (natans)-Spiro<strong>de</strong>letum (polyrrhiza), aici au fost<br />
i<strong>de</strong>ntificate acumulări importante <strong>de</strong> specii rare - Salvinia natans (L.) All. şi Trapa natans L.,<br />
malurile şi porţiunile cu ape mici sunt ocupate <strong>de</strong> comunităţile Phragmitetum australisi, Typhaetum<br />
angustifoliae, Schoenoplectetum tabernaemontani, Schoenoplectetum lacustris, Bolboschoenetum<br />
maritimi. Pe sectoare <strong>de</strong>sul <strong>de</strong> întinse braţul mort este puternic înnămolit sau s-a uscat în<br />
întregime şi pe locul lui s-a <strong>de</strong>zvoltat vegetaţie acvatică-palustră şi <strong>de</strong> luncă.<br />
Zona С - II.С. (II.С.1.-II.С.3.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă. 98,7 ha. Inclu<strong>de</strong> teritoriile silvice ale parcelelor 3-5. la marginea<br />
parcelei 5 se află un loc tradiţional <strong>pentru</strong> odihna copiilor – tabăra scauţilor.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 114 1 17 17 92 22 9<br />
Completitudinea datelor (în %)<br />
70<br />
70 70 80 80 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei 4 3 5 0<br />
Lista IUCN 2 1 2 1<br />
Cartea Roşie a Europei 2 1 0<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 2 9 59 13 9<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 23 10 9<br />
Directiva Habitat, Anexa II 2 3 0<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 10 9 9<br />
Directiva Păsăriа 21<br />
Lista operaţională 8 1 5 24 3 2<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 7 3 20 5<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare.<br />
Plante - Epipactis purpurata Smith, Euonymus nana Bieb., Salvinia natans (L.) All., Trapa<br />
natans L., Veratrum nigrum L.<br />
Animale. Insecte: Catocala sponsa L. Herpetofauna: Emys orbicularis. Păsări: Falco vespertinus,<br />
Pernis apivorus, Falco cherrug, Egretta alba, Ciconia nigra, Cygnus olor. Mamifere: Felis<br />
silvestris, Myotis mystacinus.<br />
Starea generală. Inclu<strong>de</strong> păduri inundabile <strong>de</strong> vârstă diferită cu dominarea plopului alb<br />
(9PLA1DT, 9PLA1ST, 9PLA1FR), frasin (7FR3ULC, 6FR3ST1DT), ulm (7ULC3FR, 6ULC-<br />
3FR1PLA), precum şi plantaţii artificiale, în unele predomină speciile florei naturale – stejarul
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
115<br />
pedunculat (9ST1GL), frasinul (9FR1DT). Teritoriul este folosit <strong>pentru</strong> odihna locuitorilor locali<br />
şi păşunatul vitelor casnice. Unele fragmente ale Nistrului orb în afara sectorului sunt puternic<br />
înnămolite sau uscate, în legătură cu acest fapt este necesară reconstrucţia <strong>pentru</strong> a adânci<br />
albia şi a asigura conexiunea cu fluviul.<br />
Complexul «TUFA-STÂNCA TALMAZA» - III<br />
Amplasare. Raionul Ştefan-Vodă, în împrejurimile satelor Talmaza şi Grădiniţa<br />
46° 38` 37`` lN 29° 37` 6`` Long E<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă. 930.49 ha (teritorii silvice – 595 ha). Cuprin<strong>de</strong> sectoarele<br />
nu prea mari „Valea Stânei”, „Tufa”, „Stânca Talmaza” dintre satele Leuntea şi Talmaza, precum<br />
şi sectorul “Moara Veche”, amplasată <strong>de</strong>-asupra satului Talmaza şi care are în primul rând o importanţă<br />
antierozională. Este inclusă şi păşunea adiacentă sectorului “Moara Veche” din partea<br />
<strong>de</strong> sud.<br />
Altitudinea absolută: 136 – 149 m<br />
Structura fizică<br />
Descrierea generală<br />
geografică<br />
Zona-nucleu este amplasată în partea <strong>de</strong> sud-est a ţării la 70 km spre sud-este <strong>de</strong><br />
Chişinău, la 19 km <strong>de</strong> la Tiraspol, sectorul <strong>de</strong> vest <strong>de</strong> pe câmpia Bâcului <strong>de</strong> Jos,<br />
sectorul <strong>de</strong> est din cadrul câmpiei Cogâlnicului<br />
Relief Cumpăna apelor Nistrului şi Babei şi versanţilor <strong>de</strong> dreapta a Nistrului<br />
Bazinele acvatice Porţiunea <strong>de</strong> Jos a bazinului Nistrului<br />
Descrierea generală geolo- Compusă din nisipuri, argile, aleurite din grosimea indivizibilă a substratului<br />
gică<br />
herson – stratul meotic<br />
Caracteristica landşaftului Câmpia Tvardiţei <strong>de</strong> altitudine joasă, formată din argile şi aleurite cu cernoziomuri<br />
obişnuite şi carbonatice pe argile nisipoase viguroase <strong>de</strong> pădure<br />
Principalele tipuri <strong>de</strong> ecosisteme.<br />
Pădurile amplasate pe versanţi şi cumpăna apelor, sunt prezentate <strong>de</strong> comunităţi naturale, dar<br />
cu o structură şi reproducţie afectată <strong>de</strong> vârste înaintate în diapazonul 65-100 ani. S-au păstrat<br />
sectoare valoroase <strong>de</strong> pădure din stejar pufos (Querscus pubescens) <strong>de</strong> provenienţă semincieră<br />
cu poieni <strong>de</strong> stepă şi cu specii rare <strong>pentru</strong> Moldova. Tipuri <strong>de</strong> formaţiuni silvice: Stejărete pure<br />
<strong>de</strong> stejar – 89,2%; Şleauri <strong>de</strong> luncă – 6,6%; Stejărete pure <strong>de</strong> stejar pufos – 4,2%.. Vârsta medie:<br />
38 ani. Formula speciilor edificatoare: 4SC2ST2FR1STP1DT.<br />
1. Curtine semiari<strong>de</strong> <strong>de</strong> stejar (Quercus pubescens)<br />
2. Dumbrăvi semiari<strong>de</strong> <strong>de</strong> stejar (Quercus robur)<br />
3. Desişuri naturale şi artificiale <strong>de</strong> arbori şi arbuşti pe versanţi abrupţi.<br />
Plantaţii artificiale<br />
4. Plantaţii forestiere cu o structură complexă.<br />
5. Plantaţii <strong>de</strong> salcâm.<br />
6. Plantaţii <strong>de</strong> Pin Pinus pallasiana .<br />
Comunităţile ierboase ale poienilor sunt prezentate <strong>de</strong> 2 biotopuri:<br />
7. Comunităţi <strong>de</strong> stepă pe poieni<br />
8. Păşuni <strong>de</strong> stepă..
116<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 330 6 9 103 21 7<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 70 70 80 80 70<br />
Cartea Roşie a Moldovei 1 6 2 8 1<br />
Lista IUCN 2 1 4 0<br />
Cartea Roşie a Europei 1 0<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 2 6 73 12 7<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 22 0 7<br />
Directiva Habitat, Anexa II 4 1 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 1 7 6 7<br />
Directiva Păsări 19<br />
Lista operaţională 18 6 3 27 4 1<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 10 6 2 29 3<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare <strong>de</strong> plante: Achillea coarctata Poir., Adonis vernalis L., Amygdalus<br />
nana L., Asparagus officinalis L., Asparagus tenuifolius Lam., Cerastium ucrainicum Pacz. ex<br />
Klok., Crocus reticulatus Stev. ex Adam, Amygdalus nana L., Goniolimon besserianum (Schult.)<br />
Kusn., Sternbergia colchiciflora Waldst. et Kit.<br />
Speciile caracteristice şi rare <strong>de</strong> animale<br />
Insecte - exemple <strong>de</strong> specii rare: Cerambyx cerdo L., Lucanus cervus L., Oryctes nasicornis L.,<br />
Morimus finereus Muls., Callimorpha quadripunctaria Poda, Xylocopa valga Gerst. Herpetofaunaetofauna:<br />
Specii caracteristice: Lacerta viridis, Natrix natrix, Hyla arborea, Bufo viridis. Exemple<br />
<strong>de</strong> specii rare: Emys orbicularis, Zamenis longissimus. Păsări. Sunt caracteristice sunt speciile <strong>de</strong><br />
pădure, luncă şi câmp, printre care predomină paserinele mici. Păsările <strong>de</strong> pădure <strong>de</strong> spaţii <strong>de</strong>schise<br />
sunt reprezentate divers. În timpul migraţiei se întâlnesc diverse specii ale diferitor grupuri<br />
taxonomici. Exemple <strong>de</strong> specii rare: Falco vespertinus, Coracias garrulus, Pernis apivorus, Aquila<br />
chrysaetos, Aquila pomarina, Aquila clanga, Falco cherrug, Hieraaetus pennatus, Circus cyaneus,<br />
Columba oenas. Mamifere. Specii caracteristice: Erinaceus europaeus, Talpa europaea, Sorex araneus,<br />
Dryomys nitedula, Apo<strong>de</strong>mus agrarius, Apo<strong>de</strong>mus sylvaticus, Apo<strong>de</strong>mus flavicollis, Clethrionomys<br />
glareolus, Sus scrofa, Capreolus capreolus, Cervus elaphus, Vulpes vulpes, Mustela nivalis,<br />
Mustela putorius, Nyctalus noctula, Pipistrellus pygmaeus, Plecotus austriacus, Eptesicus serotinus.<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare: Felis silvestris, Myotis mystacinus, Pipistrellus pipistrellus.<br />
Proprietatea terenurilor. 595,6 ha acoperite <strong>de</strong> vegetaţiei silvică se află în proprietatea statului<br />
(Întreprin<strong>de</strong>rea <strong>pentru</strong> silvicultură Tighina). Păşunea se află în proprietatea comunei Talmaza.<br />
Starea generală. S-au păstrat sectoare compacte <strong>de</strong> dumbrăvi din stejar pedunculat şi pufos<br />
cu poieni stepizate, ce prezintă valoare ca rămăşite ale complexelor <strong>de</strong> pădure-poieni (gârneţe)<br />
răspândite pe larg în trecut. Dumbrăvile se <strong>de</strong>osebesc după pon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> participare a stejarului<br />
pufos şi pedunculat (5St4Stp1Sc, 3St6Stp1Dt, 8Stp2Ar, 9St1Dt, 7St2FR1Dt, 8Stp2Ar). Mai mult<br />
<strong>de</strong> jumătate din păduri (60%) sunt <strong>de</strong> provenienţă din lăstari. Pe larg sunt răspândite cenozele<br />
<strong>de</strong>rivate (24,8%), în care predomină frasinul (5Fr2Stp1Ar1St1Dt, 7Fr2St1Dt, 9Fr1Dt, 6FR4Ulc)<br />
sau ulmul (5Ulc4Fr1Dt, 7Ulc2Fr1Dt, 5Ulm2Stp2Fr1Ar, 8Ulc2Fr, 9Ulc1Dt). Suprafeţe <strong>de</strong>stul<br />
<strong>de</strong> mari <strong>de</strong> păduri au fost tăiate şi înlocuite cu plantaţii <strong>de</strong> specii autohtone (45%) şi introducenţi<br />
(55%) – prepon<strong>de</strong>rent <strong>de</strong> salcâm alb, precum şi <strong>de</strong> glădiţă şi pin (unele au atins vârsta
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
117<br />
exploatabilităţii arboretului – cca. 60 ani), precum şi plantaţii <strong>de</strong> frasin, ulm şi plop alb; ultimul<br />
este caracteristic <strong>pentru</strong> habitatele inundabile. În ansamblu, pădurile fundamentale ocupă doar<br />
7,7%, plantaţiile artificiale – 67,5%. Practic toate arboreturile au productivitate reducă (93% din<br />
plantaţii), ceea ce indică la nişte condiţii <strong>de</strong> creştere improprii, dar şi la nivelul <strong>de</strong> gospodărire<br />
necorespunzător (selectarea nereuşită a speciilor <strong>pentru</strong> lucrările silviculturale, inoportunitatea<br />
şi calitatea tăierilor silvice etc.). Cca. 10% constituie plantaţii cu consistenţă redusă şi rărişurile;<br />
în unele plantaţii este prezent agresivul arţar american (Acer negundo). Poieni cu variante antropogene<br />
ale stepei primare. Păşunea prezintă o pârloagă bătrână (10-12 ani).<br />
Valoarea socială şi economică<br />
Teritoriul poate fi folosit în calitate <strong>de</strong> rezervaţie genetică, precum şi <strong>pentru</strong> vizitarea <strong>de</strong> către<br />
turişti cu scopul <strong>de</strong> a face observaţii şi poze a peisajului şi speciilor rare (în perioada <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare/înflorire<br />
în masă) <strong>de</strong> plante şi animale, se pot organiza plimbări nocturne prin pădure<br />
cu ascultarea sunetelor liliecilor folosind <strong>de</strong>tectoare cu ultrasunet şi capturând chiropterele cu<br />
plase. Unele specii <strong>de</strong> animale (paricopitatele, iepurii, vulpile, fazanii, porumbeii) reprezintă<br />
obiectul vânătoarei amatoare.<br />
Pădurile: Veniturile posibile în urma folosinţei produselor pădurii (produsele lemnoase, nelemnoase<br />
fructe, pomuşoare, plante medicinale, vânătoarea), servicii etc.) în conformitate cu<br />
legislaţia în vigoare:<br />
- veniturile anuale <strong>de</strong> la pregătirea şi realizarea produselor lemnoase – 195,4 mii lei;<br />
- veniturile anuale <strong>de</strong> la pregătirea şi realizarea produselor nelemnoase – 8,8 mii;<br />
- venituri anuale <strong>de</strong> la folosirea în scopuri vânătoreşti – 187,6 mii lei;<br />
- total venituri – 391,8 mii lei.<br />
Zona А - III.А. (III.А.1.- III.А.6.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă.<br />
131,5 ha din fondul silvic. Zona este prezentată <strong>de</strong> 6 elemente: III.А.1. «Dumbrava Valea Stânei» -<br />
subparcela 49С şi 49I (19,4 ha); III.А.2. «Dumbrava Tufa» - subparcela 51F (16,2 ha); III.А.3. «Stânca<br />
Nistrului Vechi» - subparcelele 41I, 41U, 41V; 42A, 42B, 42H (65,9 ha); III.А.4. Subparcela 44F,<br />
44G, 44I, (3,8 ha), III.А.5. Subparcelele 44S, 44V; 46B (6,6 ha). III.А.6. Subparcela 43А (19,5 ha).<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 272 5 7 103 19 7<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 60 80 80 70<br />
Cartea Roşie a Moldovei 1 5 1 8 1<br />
Lista IUCN 2 4 0<br />
Cartea Roşie a Europei 0<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 2 4 73 11 7<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 22 8 7<br />
Directiva Habitat, Anexa II 3 1 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 1 4 6 7<br />
Directiva Păsări 19<br />
Lista operaţională 18 2 27 4 1<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 10 5 1 29 3
118<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare.<br />
Plante - Achillea coarctata Poir., Adonis vernalis L., Asparagus officinalis L., Asparagus tenuifolius<br />
Lam., Cerastium ucrainicum Pacz. ex Klok., Crocus reticulatus Stev. ex Adam, Amygdalus<br />
nana L., Goniolimon besserianum (Schult.) Kusn., Sternbergia colchiciflora Waldst. et Kit.<br />
Animale. Insecte: Cerambyx cerdo L., Lucanus cervus L., Oryctes nasicornis L., Morimus finereus<br />
Muls., Xylocopa valga Gerst. Herpetofaunaetofauna: Zamenis longissimus. Păsări: Aquila<br />
clanga, Falco cherrug, Falco vespertinus, Coracias garrulus, Pernis apivorus, Aquila chrysaetos,<br />
Aquila pomarina, Hieraaetus pennatus, Circus cyaneus, Columba oenas. Mamifere: Felis silvestris,<br />
Myotis mystacinus, Pipistrellus pipistrellus.<br />
Starea generală. Teritoriul inclu<strong>de</strong> sectoare cu vârste <strong>de</strong> 65-100 <strong>de</strong> ani <strong>de</strong> păduri naturale <strong>de</strong><br />
stejar pufos şi stejar pedunculat (5St4Stp1Sc, 6Stp3St1Dt), precum şi pădurile <strong>de</strong> frasin cu amestec<br />
<strong>de</strong> stejar pufos şi pedunculat (5Fr2Stp1Ar1St1Dt, 7Fr2St1Dt, 9Fr1Dt). Se întîlnesc poieni<br />
mici <strong>de</strong> stepă cu participarea năgarei Stipa pennata – edificatorul stepei primare, în componenţa<br />
covorului ierbos s-au păstrat specii tipice <strong>de</strong> stepă şi rare <strong>de</strong> plante.<br />
Zona В - III.В. (III.В.1.- III.В.6.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă. 136,1 ha. Este <strong>de</strong>stinată <strong>pentru</strong> protecţia zonei A şi restabilirea<br />
pădurilor şi poienilor naturale. Teritoriul uneşte şi înconjoară sectoarele <strong>de</strong> protecţie strictă<br />
III.А. Zona este prezentată <strong>de</strong> 4 elemente III.В.1. «Zona tampon Valea Stânei», amplasată în<br />
apropiere <strong>de</strong> sectoarele <strong>de</strong> protecţie strictă III.А.1., inclu<strong>de</strong> subparcelele 49H (0,9 ha); III.В.2.<br />
Ocupă sectoarele 48V şi 48W (6,4 ha). III.B.3. „Zona tampon Valea Stânei” uneşte sectoarele<br />
zonei <strong>de</strong> protecţie strictă III.A.4. şi III.A.5., inclu<strong>de</strong> teritoriile silvice ale parcelei 44 (E, D, K,<br />
N, O, P) (13,3 га); III.В.4. „Zona tampon Stânca Talmaza” uneşte sectoarele zonei <strong>de</strong> protecţie<br />
strictă ale sectorului, inclu<strong>de</strong> parcela 41, cu excepţia zonei A, cu suprafaţa <strong>de</strong> 38,4 ha; III.B.5.<br />
„Zona tampon Stânca Talmaza” uneşte sectoarele din <strong>zona</strong> <strong>de</strong> protecţie strică şi inclu<strong>de</strong> parcela<br />
42, în afară <strong>de</strong> <strong>zona</strong> „, cu suprafaţa <strong>de</strong> 24,3 ha; III.B.6. teritoriul parcelei 51 (29,6 ha)<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpeto-<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
fauna<br />
Total 200 8 97 16 7<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 60 80 80 70<br />
Cartea Roşie a Moldovei 1 6 0<br />
Lista IUCN 1 4 0<br />
Cartea Roşie a Europei 1 0<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 5 68 10 7<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 20 0 7<br />
Directiva Habitat, Anexa II 1 0<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 6 6 7<br />
Directiva Păsări 17<br />
Lista operaţională 8 3 26 4 1<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 7 2 27 3<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare.<br />
Plante - Adonis vernalis L., Amygdalus nana L., Asparagus officinalis L., Crocus reticulatus<br />
Stev. ex Adam, Cerastium ucrainicum Pacz. ex Klok., Goniolimon besserianum (Schult.) Kusn.<br />
Animale. Păsări: Aquila clanga, Falco cherrug, Falco vespertinus, Coracias garrulus, Pernis<br />
apivorus, Aquila chrysaetos, Aquila pomarina, Hieraaetus pennatus. Herpetofauna: Zamenis longissimus.<br />
Mamifere: Felis silvestris, Myotis mystacinus, Pipistrellus pipistrellus.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
119<br />
Starea generală. În zonă sunt incluse pădurile naturale variate după compoziţie şi structură<br />
(8Stp2Ar, 7Ulc2Fr1Dt, 5Ulm2Stp2Fr1Ar, 5Fr4Ulc1Dt, 8Stp1St1Dt, 7St2FR1Dt, 10Stp), unele conţin<br />
şi introducenţi (3FR3Stp3Sc1Ar, 6Fr3Sc1Ar); suprafeţe consi<strong>de</strong>rabile sunt ocupate <strong>de</strong> plantaţii<br />
<strong>de</strong> pădure <strong>de</strong> diversă vârstă (10Gl, 8Gl1St1Fr, 8Mo1Pla1Dt, 10Pl, 9Mo1Sc, 10Sc, 8Gl2Sc, 6Sc4Gl).<br />
Se întâlneşte un număr nu prea mare <strong>de</strong> poieni <strong>de</strong> stepă cu participarea edificatorilor stepelor primare<br />
năgara Stipa pennata şi stepele <strong>de</strong>rivate cu un amestec <strong>de</strong> ierburi bogat.<br />
Zona С - III.С. (III.С.1.- III.С.5.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă. 662.89 ha. Este <strong>de</strong>stinată <strong>pentru</strong> protecţia zonei B şi folosire<br />
economică. Zona inclu<strong>de</strong> terenuri cinegetice (231 ha) ale Asociaţiei vânătorilor şi pescarilor<br />
împreună cu ferma <strong>de</strong> creştere a fazanilor (parcela 50), precum şi un monument <strong>de</strong> arhitectură<br />
peisajeră «Leuntea» (21,49 ha). Zona este prezentată <strong>de</strong> 6 elemente cu suprafaţa totală <strong>de</strong> 410, 4<br />
ha: III.С.1. «Valea Stânei», suprafaţa– 213,8 ha (parcelele 44-48 şi parţial 49 (cu excepţia zonei<br />
A); III.С.2. 5 ha, inclu<strong>de</strong> teritoriile silvice ale parcelei 44 (subparcelele H, J, M); III.С.3. 24,1<br />
ha – fragmente <strong>de</strong> plantaţii rărite prepon<strong>de</strong>rent <strong>de</strong> introducenţi în parcela 40; III.С.4. 0,3 ha–<br />
subparcela silvică a parcelei 51V; III.С.5. 79,2 ha – sectorul silvic „Moara Veche”; III.C.6. 88 ha,<br />
păşunea învecinată trupului <strong>de</strong> pădure «Moara Veche» din partea <strong>de</strong> sud.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 234 3 7 97 21 6<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 70 80 80 70<br />
Cartea Roşie a Moldovei 3 1 6 1<br />
Lista IUCN 4 0<br />
Cartea Roşie a Europei 1 0<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 5 68 12 6<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 20 6 6<br />
Directiva Habitat, Anexa II 2 1 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 6 6 6<br />
Directiva Păsări 17<br />
Lista operaţională 5 2 26 4<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 5 3 1 27 2<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Plante - Asparagus officinalis L., Crocus reticulatus Stev. ex Adam, Cerastium ucrainicum<br />
Pacz. ex Klok., Goniolimon besserianum (Schult.) Kusn.<br />
Animale. Insecte: Lucanus cervus L., Xylocopa valga Gerst., Callimorpha quadripunctaria<br />
Poda. Herpetofauna: Zamenis longissimus. Păsări: Falco vespertinus, Coracias garrulus, Hieraaetus<br />
pennatus, Aquila clanga, Falco cherrug, Circus cyaneu. Mamifere: Felis silvestris, Myotis<br />
mystacinus, Pipistrellus pipistrellus.<br />
Starea generală. Vegetaţia este prezentată prepon<strong>de</strong>rent <strong>de</strong> plantaţii <strong>de</strong> salcâm alb, glădiţă,<br />
nuc, <strong>de</strong> culturi <strong>de</strong> stejar peduncular <strong>de</strong> diversă vârstă (10Sc, 9Sc1Dt, 8Gl2Sc, 10Gl, 10NU, 10Pl,<br />
10St). Păşunea prezintă o pârloagă bătrână cu un covor ierbos <strong>de</strong> calitate redusă din cauza bătătoririi<br />
şi prezenţei buruienilor.<br />
Complexul «Lunca Talmaza» - IV<br />
Amplasare. Raionul Ştefan-Vodă, lunca Nistrului dintre satele Talmaza şi Cioburciu<br />
46° 38' 58" Lat N 29° 45' 9" Long E
120<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă. 1686.48 ha (1126 ha <strong>de</strong> teritorii silvice – trupul <strong>de</strong> pădure<br />
“Lunca Talmaza”). Inclu<strong>de</strong> 3 sectoare: 1. Trupul <strong>de</strong> pădure „Lunca Talmaza” amplasat pe o cotitură<br />
mare a Nistrului cu câteva meandre adânci (inclu<strong>de</strong> o rezervaţie <strong>de</strong> resurse). 2. Primul<br />
meandru al fluviului (se învecinează cu trupul <strong>de</strong> pădure mai sus pe cursul apei) în prezent este<br />
abandonat şi periodic inundabil. Aceste sectoare intră în componenţa comunei Talmaza. 3. O<br />
parte a sectorului care se atribuie comunei Cioburciu, parţial se află în fondul silvic, parţial – în<br />
componenţa terenurilor agricole, ce nimeresc sub regimul <strong>de</strong> folosinţă limitată <strong>de</strong> pe fâşia riverană<br />
<strong>de</strong> protecţie .<br />
Altitudinea absolută: 1,4 – 9 m<br />
Structura fizică<br />
Descrierea generală Zona-nucleu este amplasată în partea <strong>de</strong> sud-est a ţării la 80 km spre sud-este <strong>de</strong> Chi-<br />
geografică<br />
şinău, la 22 km <strong>de</strong> la Tiraspol în limitele porţiunii <strong>de</strong> nord-est a câmpiei Cogâlnic<br />
Relief Lunca înaltă a Nistrului<br />
Bazinele acvatice Porţiunea <strong>de</strong> jos a bazinului Nistrului<br />
Descrierea generală Compusă din nisipuri, argile, aleurite din grosimea indivizibilă a substratului<br />
geologică<br />
herson – stratul meotic<br />
Caracteristica landşaftului<br />
Lunca Nistrului <strong>de</strong> Jos cu soluri <strong>de</strong> luncă, înnămolite-mlăştinoase, păduri inundabile<br />
şi mlaştini ierboase<br />
Principalele tipuri <strong>de</strong> ecosisteme.<br />
Biotopuri acvatice<br />
1. Fluviul - ecosistemul segmentului Nistrului.<br />
2. Lacuri şi bălţi permanente şi intermitente (apă dulce stătătoare <strong>de</strong> adâncime mică). Ecosistemul<br />
acestor zone ume<strong>de</strong> posedă cea mai mare diversitate din contul bogăţiei <strong>de</strong> specii<br />
<strong>de</strong> alge (1300 <strong>de</strong> specii şi subspecii), precum şi datorită vegetaţiei acvatice superioare, fitoşi<br />
zooplankton; pon<strong>de</strong>rea “familiile:genuri_specii” este 1:4:10 ce <strong>de</strong>monstrează o originalitate<br />
înaltă. Această diversitate este conservată în primul rând în Lunca Talmaza.<br />
3. Canale, permanent şi temporar legate cu fluviul.<br />
4. Vegetaţia acvatică ce se <strong>de</strong>zvoltă în adâncul apei şi pe suprafaţă – <strong>de</strong>sişuri în masă <strong>de</strong><br />
broscăriţă. Suprafaţa acvatică <strong>de</strong>seori aproape în totalitate este acoperită <strong>de</strong> lintiţă şi salvinie<br />
Păduri <strong>de</strong> luncă. Tipuri <strong>de</strong> formaţiuni silvice: Stejărete pure <strong>de</strong> stejar – 0,2%; Şleauri <strong>de</strong> luncă<br />
– 61,3%; Plopişuri pure <strong>de</strong> PLA – 30,6%; Amestecuri <strong>de</strong> plop şi salcie -7,9%. Vârsta medie: 39<br />
ani. Formula speciilor edificatoare: 4PLA4FR1PLN1SA. Sunt prezentate <strong>de</strong> 3 biotopuri:<br />
5. Păduri riverane.<br />
6. Formaţiuni <strong>de</strong> salcie.<br />
7. Comunităţi <strong>de</strong> specii arbuşti <strong>de</strong> Salix (S. triandra şi S. purpurea.) pe malurile bazinelor<br />
acvatice şi locurile cu păstrarea <strong>de</strong> durată a bălţilor.<br />
8. Păduri aluviale cu dominarea frasinului.<br />
Plantaţii artificiale<br />
9. Plantaţii artificiale monodominante <strong>de</strong> Populus alba, P. nigra, Quercus robur, Fraxinus<br />
excelsior.<br />
Vegetaţia ierboasă este prezentată <strong>de</strong> comunităţi <strong>de</strong> luncă (inundabile, ume<strong>de</strong> şi jilave) şi<br />
mlaştini ierboase (vegetaţie palustră):<br />
10. Lunci inundabile cu ierburi înalte.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
11. Păşuni <strong>de</strong> luncă.<br />
12. Păşuni ume<strong>de</strong> şi bălţi.<br />
13. Desişuri <strong>de</strong> trestie.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 290 19 45 14 200 54 14<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 80 60 80 95 80 85<br />
Cartea Roşie a Moldovei 4 12 2 20 8 2<br />
Lista IUCN 2 2 1 6 5 3<br />
Cartea Roşie a Europei 2 2 1 1 5 4<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 2 5 8 119 28 14<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 30 13<br />
Directiva Habitat, Anexa II 3 2 4 3<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 2 1 9 15 14<br />
Directiva Păsări 22<br />
Lista operaţională 7 19 1 4 45 16 7<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 4 10 2 29 9<br />
121<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare <strong>de</strong> plante: Nymphaea alba L., Salvinia natans (L.) All., Trapa natans<br />
L., Vitis sylvestris C.C.Gmel.<br />
Speciile caracteristice şi rare <strong>de</strong> animale<br />
Hidrobionţi - exemple <strong>de</strong> specii rare: Hirudo medicinalis. Insecte - exemple <strong>de</strong> specii rare:<br />
Mantis religiosa L., Coenagrion mercuriale Charp., Lucanus cervus L., Callimorpha quadripunctaria<br />
Poda, Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L., Saturnia pyri Denis et Schiff., Zerynthia polyxena Den. et<br />
Sch., Bombus argillaceus Scop., Xylocopa valga Gerst. Herpetofauna: Specii caracteristice: Natrix<br />
natrix, Natrix tessellata, Hyla arborea, Bufo viridis. Exemple <strong>de</strong> specii rare: Emys orbicularis.<br />
Păsări. Sunt caracteristice păsările <strong>de</strong> pădure, luncă, acvatice şi <strong>de</strong> câmp, printre care predomină<br />
paserinele mici. Cele mai bogate şi variate sunt păsările complexului <strong>de</strong> pădure, acvatic-palustru<br />
şi <strong>de</strong> luncă. Deseori se întâlnesc diverse specii <strong>de</strong> stârci, ciocănitori, bufniţe, fazani. În timpul<br />
migraţiilor sunt prezenţi culici, raţe, răpitori. Exemple <strong>de</strong> specii rare: Aquila clanga, Aytha<br />
nyroca, Coracias garrulous, Phalacrocorax pygmeus, Falco vespertinus , Pernis apivorus, Aquila<br />
chrysaetos, Aquila pomarina, Hieraaetus pennatus, Pandion haliaetus, Circus cyaneus, Ar<strong>de</strong>ola<br />
ralloi<strong>de</strong>s, Ciconia nigra, Cygnus olor, Cygnus cygnus, Crex crex. Mamifere. Specii caracteristice:<br />
Erinaceus europaeus, Talpa europaea, Sorex araneus, Dryomys nitedula, Apo<strong>de</strong>mus agrarius,<br />
Apo<strong>de</strong>mus sylvaticus, Apo<strong>de</strong>mus flavicollis, Clethrionomys glareolus, Sus scrofa, Capreolus capreolus,<br />
Cervus elaphus, Vulpes vulpes, Mustela nivalis, Mustela putorius, Nyctalus noctula, Nyctalus<br />
leisleri, Pipistrellus pygmaeus, Pipistrellus nathusii, Pipistrellus pipistrellus, Plecotus austriacus,<br />
Myotis mystacinus. Pentru teritoriul dat sunt caracteristici şi chiropterele care preferă să se instaleze<br />
în apropiere <strong>de</strong> apă şi teritoriile <strong>de</strong> vânătoare legate <strong>de</strong> apă, cum ar fi Myotis daubentonii<br />
şi Myotis dasycneme. Sectoarele <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> <strong>de</strong> pădure sunt folosite în calitate <strong>de</strong> teritorii <strong>de</strong> vânătoare<br />
<strong>de</strong> către speciile sinantrope <strong>de</strong> chiroptere, cum ar fi Eptesicus serotinus şi Pipistrellus kuhlii.<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare: Felis silvestris, Myotis dasycneme, Nyctalus lasiopterus.<br />
Proprietatea terenurilor. 1126 ha acoperite <strong>de</strong> vegetaţie silvică se află în proprietatea statului<br />
(Întreprin<strong>de</strong>rea <strong>pentru</strong> Silvicultură „Tighina”). Păşunile aparţin comunelor Talmaza şi Cioburciu.
122<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Starea generală. Partea predominantă a teritoriului este acoperită <strong>de</strong> păduri <strong>de</strong> luncă, periodic<br />
inundabile în perioada viiturilor, predominată comunităţilor formaţiunilor Populeta (alba)<br />
- 9Pla1Sa, 7Pla1Pa2Ulv, 7Pla3Fr, 7Pla2Fr1Dt, 6Pla1Pa2Fr1Ulv, 5Pla1Pa2Fr2Ulv, 4Pla4Fr2Ulv,<br />
5Pla3Fr2Ulv, Saliceta (alba) - 8Sa2Pla, 8Sa2Fr, 6Sa3Pla1Ulv, 7Sa1Ulv1Pla1Dt, 5Sa4Pla1Dt, 5Sa-<br />
4Pla1Dt şi Fraxineta - 8Fr1Pla1Ulv, 8Fr2St, 8Fr2Ulv, 7Fr2Ulv1Pla, 7Fra1Pla1Sa1Dt, 7Fr2Ulv1Dt,<br />
6Fr1Ulv1St2Pla, 6Fr2Pla2Ulv, 5Fr4Pla1Dt, 4Pla3Fr2Ulv1Sa, 4Fr2Ulv3Pla1Sa, precum şi<br />
<strong>de</strong> plantaţii <strong>de</strong> specii autohtone Populus alba, Quercus robur, Fraxinus excelsior, Ulmus laevis şi<br />
intoducenţi - Populus hybridus, Gleditsia triacanthos. Multe sectoare <strong>de</strong> pădure conţin Acer negundo,<br />
participarea lui în arboreturi variază între 10-100% - 10Ara, 8Ara1Pla1Fr, 7Ara2Pla1Dt,<br />
7Ara2Fr1Pla, 5Pla3Fr2Ara, 4Fr3Ara2Ulv, 5Pla2Fr2Ara1Ulv, 6Sa2Pla1Ulv1Ara. Cca. 77 % din<br />
arboreturi sunt <strong>de</strong> provenienţă din lăstari. Pădurile fundamentale constituie doar 16,1%, <strong>de</strong>rivate<br />
– 63,2% (aproape jumătate au productivitate redusă). Jumătate (58,8%) din păduri şi plantaţii<br />
au productivitate redusă, ceea ce indică la nişte condiţii <strong>de</strong> creştere şi la lucrările silvice necorespunzătoare<br />
(selectarea nereuşită a speciilor <strong>pentru</strong> lucrările silviculturale, inoportunitatea şi<br />
calitatea tăierilor silvice etc.), cca. 13% constituie plantaţii cu consistenţă redusă şi rărişuri. Sunt<br />
prezente plantaţii <strong>de</strong> introducenţi, prepon<strong>de</strong>rent din specia agresivă Acer negundo, pon<strong>de</strong>rea<br />
căruia nu este mare (cca. 2%).<br />
Se întâlnesc sectoare sălbatice greu <strong>de</strong> trecut, cu un subarboret <strong>de</strong>ns, cu arbori doborâţi<br />
<strong>de</strong> vânt şi furtună. Coroana pădurii <strong>de</strong>seori este închisă, şi totodată în pădure sunt multe poieni<br />
şi lunci. Este mare întin<strong>de</strong>rea lizierelor, ce măreşte consi<strong>de</strong>rabil capacitatea biotopurilor. Pe<br />
teritoriul trupului <strong>de</strong> pădure sunt multe lunci, sectoare înmlăştinite şi bălţi, ocupate exclusiv<br />
<strong>de</strong> vegetaţie ierboasă – acvatică, umedă, jilavă şi mlăştinoasă; astfel <strong>de</strong> comunităţi s-au păstrat<br />
în sectoarele în<strong>de</strong>părtate ale masivului silvic, inaccesibile <strong>pentru</strong> păşunat. Sunt sectoare mari<br />
mlăştinoase cu o suprafaţă <strong>de</strong> apă extinsă. Sunt multe bazine <strong>de</strong> apă, <strong>de</strong> la mici <strong>de</strong>seori ce se<br />
usucă până la lacul Adana (cca. 30 ha) şi buclele albiei vechi ale Nistrului ce au păstrat o anumită<br />
legătură cu principalul curs al fluviului. În regiunea sectorului <strong>de</strong> la Nistru se <strong>de</strong>sprin<strong>de</strong><br />
braţul acestuia, Turunciuc. Prin pădure, <strong>de</strong>-a lungul Nistrului şi pe marginea opusă, separând<br />
câmpurile, trec valurile <strong>de</strong> pământ anti-viitură, pe marginile cărora din partea luncii inundabile<br />
se întind canale umplute cu apă. Biotopurile numeroase ale complexului menţin o floră şi faună<br />
bogată. Aici este concentrată cea mai mare diversitate <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> păsări ale întregii zonei <strong>Ramsar</strong><br />
„Nistrul <strong>de</strong> Jos”, inclusiv şi numeroase specii rare. O valoarea înaltă o au şi insectele protejate<br />
la nivel internaţional, european şi naţional. Au fost înregistrat 22 specii <strong>de</strong> libelule (50% din cele<br />
cunoscute în Moldova), printre care cea mai rară este Gomphus flavipes Pz..<br />
Valoarea socială şi economică<br />
Păstrarea în calitate <strong>de</strong> rezervaţie genetică. Complexul este un obiect turistic valoros, un<strong>de</strong> se<br />
pot face observaţii şi poze ale peisajului, pădurilor inundabile tipice şi speciilor rare (în perioada<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare/înflorire în masă) <strong>de</strong> plante şi animale, printre care cele mai frumoase sunt păsările.<br />
Se pot organiza plimbări nocturne prin pădure cu ascultarea sunetelor liliecilor folosind<br />
<strong>de</strong>tectoare cu ultrasunet şi capturând chiropterele cu plase. Colectarea plantelor medicinale şi<br />
producţiei nelemnoase a pădurii. Luncile din cadrul sectorului trebuie folosite în calitate <strong>de</strong><br />
fânaţuri. Multe specii <strong>de</strong> animale (paricopitatele, iepurii, vulpile, fazanii, porumbeii) reprezintă<br />
obiectul vânătoarei amatoare.<br />
Pădurile: Veniturile posibile în urma folosinţei produselor pădurii (produsele lemnoase, nelemnoase<br />
fructe, pomuşoare, plante medicinale, vânătoarea), servicii etc.) în conformitate cu<br />
legislaţia în vigoare:<br />
- veniturile anuale <strong>de</strong> la pregătirea şi realizarea produselor lemnoase – 369,4 mii lei;<br />
- veniturile anuale <strong>de</strong> la pregătirea şi realizarea produselor nelemnoase – 16,7 mii;
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
123<br />
- venituri anuale <strong>de</strong> la folosirea în scopuri vânătoreşti – 354,7 mii lei;<br />
- total venituri – 740,8 mii lei.<br />
Zona А - IV.A. (IV.A.1.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă. 440.2 ha. IV.А.1. «Nucleul Talmaza» inclu<strong>de</strong> 3 teritorii:<br />
IV.А.1-1. Terenuri ale fondului silvic din limitele comunei Talmaza şi partea cea mai mare a<br />
lacului Adana - parcelele 58L; 59 (subparcelele D, J); 64 (subparcelele C, D, E, F, N2, V1); 65G;<br />
66 (subparcelele A, B, D, E, H, J), suprafaţa129,8 ha; IV.А.1-2. Terenuri ale fondului silvic din<br />
limitele comunei Cioburciu, ramura <strong>de</strong> jos a lacului Adana şi rezervorul amplasat la sud <strong>de</strong><br />
Adana– parcelele 67N1, V5; 68 (subparcelele B, D, E, J, Т); 69 (subparcelele A, F, J, K, M, V); 70<br />
(subparcelele I, L, M); 71 (subparcelele J, M, N, O, P, Q, R), cu suprafaţa <strong>de</strong> 126,6 ha и IV.А.1-3.<br />
sectorul Nistrului - (183,8 ha, fondul acvatic).<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 134 9 45 14 106 54 14<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 60 80 80 80 85<br />
Cartea Roşie a Moldovei 3 7 2 12 8 2<br />
Lista IUCN 2 2 1 3 5 3<br />
Cartea Roşie a Europei 2 1 1 5 4<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 2 4 8 38 28 14<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 20 13<br />
Directiva Habitat, Anexa II 3 2 4 3<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 1 1 9 15 14<br />
Directiva Păsări 22<br />
Lista operaţională 6 3 1 4 16 16 7<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 3 5 2 19 9<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Plante - Vitis sylvestris C.C.Gmel., Salvinia natans (L.) All., Trapa natans L.<br />
Animale. Insecte: Callimorpha quadripunctaria Poda, Iphlici<strong>de</strong>s podalirius L., Lucanus cervus<br />
L., Mantis religiosa L., Saturnia pyri Denis et Schiff., Zerynthia polyxena Den. et Sch. Hidrobionţi:<br />
Hirudo medicinalis. Herpetofauna: Emys orbicularis. Păsări: Aquila clanga, Pernis apivorus,<br />
Aquila chrysaetos, Aquila pomarina, Hieraaetus pennatus. Mamifere: Felis silvestris, Myotis<br />
dasycneme, Nyctalus lasiopterus.<br />
Starea generală. «Nucleul Talmaza» - unul dintre cele mai valoroase sectoare din Moldova<br />
cu comunităţi unice <strong>de</strong> păduri <strong>de</strong> luncă, un<strong>de</strong> sunt prezente arboreturi seculare <strong>de</strong> plop alb.<br />
Vegetaţia lemnoasă naturală este prezentată <strong>de</strong> următoarele formaţiuni - Populetа(alba),<br />
Salicetа(alba), Fraxineta (sunt protejate în Europaе) şi includ comunităţi <strong>de</strong> Populetum<br />
(alba) - rubosum, Populetum (alba) - chaerophyllosum (temulum), Populetum (alba)<br />
- convallariosum, Fraxineto - Populetum (alba) - ulmosum, Saliceto - Populetum<br />
(alba) – herbosum (состав древостоя 9Pla1Dt, 9Pla1Fr, 9Pla1Sa, 7Pla1Pa2Ulv,<br />
7Pla3Fr, 7Pla2Fr1Dt, 6Pla1Pa2Fr1Ulv, 5Pla1Pa2Fr2Ulv, 5Pla3Fr2Ulv, 5Pla4Fr1Dt,<br />
4Pla4Fr2Ulv), sălciş jilav <strong>de</strong> salcie albă – Salicetum inundatum şi Salicetum (alba) rubosum –<br />
(10Sa, 8Sa2Pla, 7Sa2Pla1Dt, 7Sa1Ulv1Pla1Dt, 6Sa3Pla1Ulv, 5Sa4Pla1Dt). Frăsiniş umed, în Moldova<br />
este caracteristic <strong>pentru</strong> Nistrul <strong>de</strong> jos, - 6Fr3Pla1Ulv, 7Fr1Pla1Sa1Dt, 7Fr2Ulv1Dt, 10Fr,<br />
9Fr1Dt, 7Fr2St1Dt, 9Fr1Dt, 6Fr3Pla1Dt, 7Fr1St1Pla1Sa, 6Fr2Pla2Sa, 5Fr3St2Ulv, 7Fr2Pla1Ulv,
124<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
4Fr4Pla2Ulv, 5Fr5Pla, 6Fr3Pla1Ulv, 4Fr4Ulv2Pla, 6Fr3Ulv1Pla, 8Fr2Pla). Teritorii mari sunt<br />
ocupate <strong>de</strong> plantaţii monodominante <strong>de</strong> Quercus robur, Salix alba, Fraxinus excelsior, Populus<br />
hybrida. Poienile <strong>de</strong> pădure sunt acoperite cu lunci, pe sectoarele un<strong>de</strong> apa este prezentă pe o<br />
durată în<strong>de</strong>lungată se <strong>de</strong>zvoltă mlaştinile ierboase.<br />
Zona В - IV.В. (IV.В.1.- IV.В.2.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă. 342,4 ha. Se atribuie la 2 comune. Comunei Talmaza îi<br />
aparţin 5 sectoare: IV.В.1. Sectoarele 58Q şi 58T (6,7 ha); IV.В.2. Parcela 58 (subparcelele C, E,<br />
G, I, J, N), suprafaţa 22,9 ha; IV.В.3. «Bălţile păsărilor» - Parcelele 61 (subparcelele A, E, F, G,<br />
N1, N2, N3) şi 64 (subparcelele B şi N1), suprafaţa31,4 ha; IV.В.4. Fondul silvic– parcelele 61<br />
(subparcelele L, M şi N), 62 (subparcelele А, B, С, D, E, G, H, I, J, L, K, O) şi 63 (subparcelele A<br />
şi C), suprafaţa 85,9 ha; IV.В.5. Fondul silvic–parcela 64 (subparcelele K şi V2), suprafaţa 16,5<br />
ha; Comunei Cioburciu - 4 sectoare: IV.В.6. Fondul silvic - parcela 69 (subparcelele B, C, D, E,<br />
H, G, I), suprafaţa16 ha; IV.В.7. Fondul silvic - parcela 69 (subparcelele L, N, O, P, Q, R, R1, S,<br />
T, U, W, X), suprafaţa 27,4 ha; IV.В.8. Fondul silvic - parcela 67 (subparcelele B, J, L, M) şi 70 (în<br />
afara zonei A), suprafaţa 78 ha; IV.В.9. uneşte IV.В.9-1. Sectorul Nistrului pe meandrul „Doi<br />
Fraţi” (27,9 ha), IV.В.9-2. Fondul silvic– parcela 71 (subparcelele Е, F, G, H, I, K, L), suprafaţa<br />
23 ha şi IV.В.9-3. O bucată din malul <strong>de</strong>-a lungul meandrului „Doi Fraţi” în parcela 70 (2 ha). La<br />
zonă este atribuit IV.В.10. Digul (15 ha), ce se întin<strong>de</strong> prin sector <strong>de</strong>-a lungul liniei meandrului.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 138 6 14 90 29 13<br />
Completitudinea datelor (în %) 70 75 80 80 85<br />
Cartea Roşie a Moldovei 1 2 2 9 4 2<br />
Lista IUCN 3 3 3<br />
Cartea Roşie a Europei 1 1 3 3<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 1 8 59 19 13<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 22 13 13<br />
Directiva Habitat, Anexa II 2 3 2<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 1 9 13 13<br />
Directiva Păsări 19<br />
Lista operaţională 1 2 4 26 8 6<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 1 2 2 29 8<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Plante - Vitis sylvestris C.C.Gmel.<br />
Animale. Insecte: Carabus clathratus L., Oryctes nasicornis L., Saturnia pyri Denis et Schiff.<br />
Păsări: Falco vespertinus, Crex crex, Pernis apivorus, Aquila chrysaetos, Aquila pomarina, Aquila<br />
clanga, Hieraaetus pennatus, Pandion haliaetus, Ciconia nigra. Mamifere: Felis silvestris, Myotis<br />
dasycneme, Nyctalus lasiopterus.<br />
Starea generală. S-au păstrat fragmente nu prea mari <strong>de</strong> păduri inundabile, ce includ arboreturi<br />
<strong>de</strong> 70-90 ani, cu dominarea plopului alb - Populetum (alba) - rubosum, Populetum<br />
(alba) - chaerophyllosum (temulis), Populetum (alba) - convallariosum, Fraxineto -<br />
Populetum (alba) - ulmosum, Saliceto - Populetum (alba) – herbosum - 8Pla2Fr,<br />
7Pla3Fr, 6Pla2Sa1Fr1Dt, 6Pla4Fr, 5Pla3Fr2Ulv, 4Pla3Fr2Ulv1Sa, 5Pla3Fr1Ar1Ulv,<br />
pe unele sectoare se observă Acer negundo (5Pla3Fr2Ara, 5Pla2Ara2Ulv1Fr,
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
125<br />
7Ara2Pla1Dt); în condiţiile mai umere sunt răspândite sălcişurile - comunităţile Salicetum<br />
inundatum (8Sa1Dt1Pla, 5Sa4Pla1Dt). Frăsinişuri ume<strong>de</strong> <strong>de</strong> formaţiunea Fraxineta se <strong>de</strong>osebesc<br />
<strong>de</strong> compoziţia arboretului (9Fr1Ulv, 8Fr1Pla1Ulv, 6Fr2Pla2Ulv, 5Fr5Pla, 5Fr4Pla1Dt, 5Fr-<br />
3St2Pla). Sunt sectoare un<strong>de</strong> pădurea este înlocuită <strong>de</strong> monoculturi <strong>de</strong> stejar şi frasin sau <strong>de</strong><br />
introducenţi – plop hibrid (10Pln) şi glădiţă (9Gl1Dt). Poţiunea cea mai mare a teritoriului este<br />
ocupată <strong>de</strong> bălţi şi lacuri mici permanente sau temporare cu vegetaţiei palustră a diferitor formaţiuni.<br />
Este bine prezentată vegetaţia <strong>de</strong> luncă <strong>de</strong> diferite tipuri.<br />
Zona С - IV.C. (IV.C.1.- IV.C.9.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă. 878,38 ha. Inclu<strong>de</strong> 9 teritorii, care sunt divizate în subdiviziuni<br />
mai mici. Comuna Talmaza: IV.С.1. Primul meandru al fluviului şi fâşia riverană <strong>de</strong><br />
protecţie a apelor ce uneşte sectorul „Lunca Talmaza” şi păşunile vecine (89,17 ha), inclusiv<br />
IV.C.1-1. Fondul <strong>de</strong> rezervă a primăriei Talmaza în meandrul Nistrului (43,75 ha), IV.C.1-2.<br />
Teritoriul fondului acvatic; înconjoară meandrul şi se întin<strong>de</strong> pe mal până la sectorul „Lunca<br />
Talmaza”, incluzând şi sectoarele <strong>de</strong> luncă mai sus pe cursul apei <strong>de</strong> la meandru (5,72 ha);<br />
IV.C.1-3. Fâşia rărişului <strong>de</strong> plop cu covor ierbos bătătorit, amplasat între meandru şi trupul <strong>de</strong><br />
pădure, mărginită <strong>de</strong> digul <strong>de</strong> stat anti-viituri şi teritoriul fondului acvatic (22,56 ha); IV.C.1-4.<br />
Păşunea primăriei Talmaza (17,14 ha). IV.С.2. Inclu<strong>de</strong> teritorii silvice ale sectorului şi terenuri<br />
ale primăriei Talmaza, suprafaţa totală 241,37 ha: IV.С.2-1. Parcelele silvice 59 (subparcelele A,<br />
A1, C, B), 61 (subparcelele B, C, D, H, I, J, K, V1), 62 (subparcelele F, M, N, P, Q, R), 64 şi 65,<br />
cu suprafaţa <strong>de</strong> 207,9 ha; IV.C.2-2. Fondul <strong>de</strong> rezervă a primăriei Talmaza (33,47 ha). IV.С.3.<br />
– Teritoriile silvice (83,5 ha) – parcela 58 şi 59 (subparcelele Е, F). IV.С.4. Inclu<strong>de</strong> 2 teritorii<br />
(212,93 ha): IV.С.4-1. - (63,03 ha) partea Rezervaţiei <strong>de</strong> resurse «Complex <strong>de</strong> soluri aluvionare,<br />
carbonatate, cernoziomice, <strong>de</strong> fâneaţă, mlăştinoase şi înămolite ale zonei basarabene <strong>de</strong> stepă»<br />
(200 ha) şi IV.С.4-2. Fondul silvic al sectorului (149,9 ha) – Parcelele 60 şi 63. La ramificarea lui<br />
Turunciuc <strong>de</strong> la cursul principal al Nistrului este amplasată o staţionare turistică şi s-a păstrat<br />
un stejar pedunculat cu diametrul mai mare <strong>de</strong> 1,5 m, conform estimărilor <strong>de</strong> o vârstă <strong>de</strong> cca.<br />
300 <strong>de</strong> ani. IV.С.5. Pădurile parcelei 66 (16,4 ha): IV.С.5-1. Sectorul 66С (5,1 ha), IV.С.5-2.<br />
Sectoarele 66F şi 66G (9,7 ha), IV.С.5-3. Sectorul 66I (1,6 ha). IV.С.6. Pădurile din parcela 64<br />
(subparcelele G, H, I, J, R1), suprafaţa 6.7 ha.<br />
Comuna Cioburciu: IV.С.7. Suprafaţa 75,5 ha, inclu<strong>de</strong>: IV.C.7-1. Păduri cu suprafaţa <strong>de</strong> 56,7<br />
ha (Parcelele 67, 68); aici este amplasat un cordon silvic şi un punct <strong>de</strong> observaţie asupra lumii<br />
vegetale şi animale; IV.C.7-2. Zona <strong>de</strong> expropriere ale liniilor electrice <strong>de</strong> tensiune înaltă<br />
(7,3 ha); IV.C.7-3. Fondul silvic– sectorul 67V1 (1,8 ha); IV.C.7-4. Teritoriile silvice ale parcelelor<br />
67V2, 68 F, G, H, I, cu suprafaţa <strong>de</strong> 9,7 ha. IV.C.8. Uneşte 5 teritorii (113,45 ha): IV.C.8-1. – parcela<br />
71 (subparcelele A, B, C) cu suprafaţa <strong>de</strong> 4,7 ha; IV.C.8-2. Parcelele71 (subparcela D), 72 şi 73 –<br />
48,9 ha; IV.C.8-3. Braţul mort tânăr din meandrul „Doi Fraţi” (11,7 ha, fondul acvatic); IV.C.8-4.<br />
Terenuri în proprietate privată ale comunei Cioburciu - 30 ha; IV.C.8-5. Terenuri ale comunei Cioburciu<br />
(18,15 ha) amplasate în limitele fâşiei riverane <strong>de</strong> protecţie a apelor în semi-bucla braţului<br />
mort şi lângă el. IV.С.9. inclu<strong>de</strong> canalul şi păşunea cu o suprafaţă totală <strong>de</strong> 39,36 ha, digul <strong>de</strong> stat<br />
anti-viitură şi sectorul „Lunca Talmaza”. IV.C.9-1. Canalul inclus în fonul acvatic (24 ha). IV.C.9-<br />
2. Păşunea comunei Talmaza (9 ha). IV.C.9-3. Păşunea comunei Cioburciu (6,36 ha).
126<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpeto-<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
fauna<br />
Total 239 5 45 9 72 30 10<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 60 75 80 80 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei 3 4 6 3<br />
Lista IUCN 2 1 2<br />
Cartea Roşie a Europei 2 1 2<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 2 4 42 15 10<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 30 20 10<br />
Directiva Habitat, Anexa II 2 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 1 5 11 10<br />
Directiva Păsări 21<br />
Lista operaţională 5 2 1 2 20 6 3<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 3 3 20 5<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Plante - Salvinia natans (L.) All., Trapa natans L., Nymphaea alba L.<br />
Animale. Insecte: Bombus argillaceus Scop., Papilio machaon L., Xylocopa valga Gerst., Scolia<br />
maculata Drury. Hidrobionţi: Hirudo medicinalis. Păsări: Crex crex, Aythya nyroca, Egretta<br />
alba, Ciconia nigra, Plegadis falcinellus, Circus pygargus, Asio flammeus, Phalacrocorax pygmeus,<br />
Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Cygnus olor, Cygnus cygnus. Mamifere: Felis silvestris, Nyctalus leisleri, Pipistrellus<br />
nathusii.<br />
Starea generală. Vegetaţia zonei este variată – păduri <strong>de</strong> luncă cu dominarea plopului alb<br />
şi frasinului, în unele a fost înregistrată specia agresivă, arţarul american. Plantaţiile artificiale<br />
includ atât specii autohtone, cum ar fi frasinul - 10Fr şi stejar pedunculat- 10St, precum şi <strong>de</strong><br />
introducenţi – plopul hibrid 10Pln şi glădiţa9Gl1Dt. În stratul <strong>de</strong> apă a Adanei, <strong>de</strong>presiunea<br />
umplută cu apă, precum şi în canale şi pe bălţile neadânci se <strong>de</strong>zvoltă vegetaţia acvatică unele<br />
populaţii mari <strong>de</strong> specii rare – salvinia şi nucul <strong>de</strong> apă. În 1999 în canal creştea 2 curtine <strong>de</strong><br />
Nymphaea alba L. Pe locurile cu ape neadânci este <strong>de</strong>zvoltată vegetaţia acvatică şi palustră cu<br />
dominarea trestiei, pe periferie – luncile mlăştinoase, jilave şi ume<strong>de</strong> cu un covor ierbos nestabil<br />
– în anii uscaţi se <strong>de</strong>zvoltă în masă Elytrigia repens, în anii umezi – Agrostis şi speciile genului<br />
Carex. Pe nivelele mai înalte ale luncii se întâlnesc fragmente ale luncilor veritabile <strong>de</strong> formaţiunile<br />
Elytrigieta repensi, Poaeta pratensisi şi Poaeta trivialisi cu un amestec <strong>de</strong> ierburi <strong>de</strong>stul <strong>de</strong><br />
bogat. Pe teritoriul exclus din <strong>zona</strong> <strong>de</strong> inundare cu apele <strong>de</strong> viitură şi pe locul terenurilor arabile<br />
abandonate se <strong>de</strong>zvoltă vegetaţia <strong>de</strong> luncă cu un amestec mare <strong>de</strong> specii pionere hidrofile şi<br />
buruienoase. Luncile ume<strong>de</strong> şi jilave cu un regim variabil <strong>de</strong> umezire care sunt suprapăşunate şi<br />
includ comunităţi ale formaţiunilor Lolieta perenisi, Elytrigieta repensi, mai rar Poaeta pratensisi,<br />
Agrosti<strong>de</strong>ta stoloniferae. Amestecul <strong>de</strong> ierburi este prezentat <strong>de</strong> specii necomestibile cu frunze<br />
jos şi ru<strong>de</strong>rale. În faţa digului pe un sector neinundabil cu o lăţime <strong>de</strong> 10-15 m s-au format lunci<br />
veritabile, flora cărora numără mai mult <strong>de</strong> 100 <strong>de</strong> specii. Se folosesc <strong>pentru</strong> păşunat şi mişcarea<br />
vitelor casnice.<br />
Complexul <strong>de</strong> colină «POPEASCA» - V<br />
Amplasare. Raionul Ştefan-Vodă, la sud <strong>de</strong> satul Popeasca<br />
46 35 13 lN 29 34 6 Long E
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
127<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă. 648,7 ha. Inclu<strong>de</strong> o râpă mare, maluri line acoperite cu comunităţi<br />
<strong>de</strong> stepă. În jur sunt amplasate plantaţii <strong>de</strong> culturi silvice, prepon<strong>de</strong>rent <strong>de</strong> salcâm alb.<br />
În complex sunt incluse păşunile comunei Popeasca.<br />
Altitudinea absolută: 65-197 м<br />
Structura fizică<br />
Descrierea generală Zona-nucleu este amplasată în partea <strong>de</strong> sud-est a ţării la 75 km spre sud-este<br />
geografică<br />
<strong>de</strong> Chişinău, la 27 km <strong>de</strong> la Tiraspol în limitele porţiunii <strong>de</strong> nord-est a câmpiei<br />
Cogâlnic<br />
Relief Cumpăna apelor Nistrului şi r. Babei, precum şi primii versanţi ai luncii r. Nistrului<br />
(a fluentului <strong>de</strong> dreapta, r. Ştiubei)<br />
Bazinele acvatice Partea <strong>de</strong> jos a Nistrului<br />
Descrierea generală<br />
geologică<br />
Caracteristica landşaftului<br />
Compusă din nisipuri, argile, aleurite din grosimea indivizibilă a substratului<br />
herson – stratul meotic; nisipuri, argile, calcare ale substratului nou rusesc al<br />
stratului ponţian al Pliocenului; argile <strong>de</strong> culori diferite cu straturi <strong>de</strong> alurite ale<br />
orizontului tvardiţian al substratului bospor al stratului ponţian al pliocenului<br />
Câmpia Tvardiţei situată cu altitudine joasă, formată din argile şi aleurite cu<br />
cernoziomuri obişnuite şi carbonatice pe argile nisipoase viguroase <strong>de</strong> pădure<br />
Principalele tipuri <strong>de</strong> ecosisteme.<br />
Comunităţile ierboase sunt prezentate <strong>de</strong> 3 biotopuri<br />
1. Sectoare ierboase naturale (stepe) uscate – unul dintre cele 2 fragmente <strong>de</strong> stepă din ţară<br />
păstrate cel mai bine.<br />
2. Păşuni <strong>de</strong> stepă.<br />
3. Păşuni <strong>de</strong> luncă.<br />
4. Plantaţii artificiale.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 356 14 9 39 22<br />
Completitudinea datelor (în %) 70 60 90% 80 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei 3 8 3 1 1<br />
Lista IUCN 2 1<br />
Cartea Roşie a Europei 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 2 5 33 6<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 8<br />
Directiva Habitat, Anexa II 1 2<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 2 7<br />
Directiva Păsări 7<br />
Lista operaţională 20 14 3 13 4<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 10 7 3 11<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare <strong>de</strong> plante: Adonis vernalis L., Amygdalus nana L., Asparagus officinalis<br />
L., Astragalus albidus Waldst. et Kit., Astragalus dasyanthus Pall., Bellevalia sarmatica<br />
(Georgi) Woronow, Cerastium ucrainicum Pacz. ex Klok., Convolvulus lineatus L., Crocus reticulatus<br />
Stev. ex Adams, Helichrysum arenarium (L.) Moench.
128<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Speciile caracteristice şi rare <strong>de</strong> animale<br />
Insecte – exemple <strong>de</strong> specii rare: Mantis religiosa L., Iphlici<strong>de</strong>s podalirius L., Papilio machaon<br />
L., Callimorpha quadripunctaria Poda, Bombus argillaceus Scop., Xylocopa valga Gerst., Scolia<br />
maculata Drury. Păsări. Sunt caracteristice păsările ale biotopurile <strong>de</strong>schise. Exemple <strong>de</strong> specii<br />
rare: Circus cyaneus L. Mamifere. Specii caracteristice: Erinaceus europaeus, Talpa europaea, Sorex<br />
araneus, Dryomys nitedula, Apo<strong>de</strong>mus agrarius, Apo<strong>de</strong>mus sylvaticus, Apo<strong>de</strong>mus flavicollis,<br />
Clethrionomys glareolus, Sus scrofa, Capreolus capreolus, Cervus elaphus, Vulpes vulpes, Mustela<br />
nivalis, Mustela putorius. Exemple <strong>de</strong> specii rare: Felis silvestris.<br />
Proprietatea terenurilor. Terenurile comunei Popeasca.<br />
Starea generală. Cel mai valoros sector <strong>de</strong> stepă <strong>de</strong> pe teritoriul zonei cu vegetaţie primară<br />
<strong>de</strong> luncă şi <strong>de</strong> stepă veritabilă cu dominarea sau cu participarea consi<strong>de</strong>rabilă în covorul ierbos<br />
a năgarei Stipа pulcherrimae şi Stipа lessingiana cu un amestec <strong>de</strong> ierburi bogat. În lunca râuleţului<br />
Frasin s-a format o luncă bogată floristic <strong>de</strong> graminee-amestec <strong>de</strong> ierburi. Sectorul <strong>de</strong> stepă<br />
este mărginit <strong>de</strong> plantaţiile antoerozionale <strong>de</strong> salcâm şi pin. Păşunile <strong>de</strong> stepă sunt acoperite cu<br />
comunităţi <strong>de</strong> bărboasă, păiuş şi năgară, iar cele amplasate în lunca vâlcelei – <strong>de</strong> Lolium perenne<br />
L. şi Festuca regeliana Pavł. Pe teritoriul complexului au fost înregistrate numeroase specii rare<br />
<strong>de</strong> plante, insecte şi păsări.<br />
Valoarea socială şi economică<br />
Poate fi folosită ca o bancă <strong>de</strong> seminţe a principalelor specii <strong>de</strong> stepă primară, <strong>de</strong> plante <strong>de</strong><br />
stepă rare şi pe cale <strong>de</strong> dispariţie. Teritoriul poate <strong>de</strong> vizitat <strong>de</strong> către turişti cu scopul <strong>de</strong> a face<br />
observaţii şi poze a peisajului <strong>de</strong> stepă şi speciilor rare (în perioada <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare/înflorire în<br />
masă) <strong>de</strong> plante şi animale, în special păsări – prădători mari, bufniţe şi specii rare. Sectorul<br />
cu stepă primară trebuie folosit în calitate <strong>de</strong> fânaţuri cu regulamentul <strong>de</strong> cosire <strong>de</strong> o dată la 4<br />
ani. Păşunile urmează să fie folosite în continuare în baza unui păşunat reglementat. Speciile<br />
ce vieţuiesc aici <strong>de</strong> Coturnix coturnix, Phasianus colchicus sunt obiecte ale vânătoarei amatoare.<br />
Zona А - V.А.1.<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă. 202,4 ha. Inclu<strong>de</strong> o râpă mare, maluri line acoperite cu comunităţi<br />
<strong>de</strong> stepă.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpeto-<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
fauna<br />
Total 335 11 9 39 22<br />
Completitudinea datelor (în %) 70 90% 80 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei 3 7 3 1 1<br />
Lista IUCN 1 1<br />
Cartea Roşie a Europei<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 1 5 33 6<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 8<br />
Directiva Habitat, Anexa II 2<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 1 7<br />
Directiva Păsări 7<br />
Lista operaţională 20 5 3 13 4<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 10 6 3 11
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
129<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Plante - Adonis vernalis L., Amygdalus nana L., Asparagus officinalis L., Astragalus albidus<br />
Waldst. et Kit., Astragalus dasyanthus Pall., Bellevalia sarmatica (Georgi) Woronow, Cerastium<br />
ucrainicum Pacz. ex Klok., Convolvulus lineatus L., Crocus reticulatus Stev. ex Adams, Helichrysum<br />
arenarium (L.) Moench.<br />
Animale. Insecte: Mantis religiosa L., Iphlici<strong>de</strong>s podalirius L., Papilio machaon L., Callimorpha<br />
quadripunctaria Poda, Bombus argillaceus Scop., Xylocopa valga Gerst., Scolia maculata Drury.<br />
Herpetofauna: Elaphe quatuorlineata Boie, Colubercaspius Gmelin; Păsări: Circus cyaneus L.<br />
Mamifere: Felis silvestris L.<br />
Starea generală. Teritoriul inclu<strong>de</strong> comunităţi valoroase <strong>de</strong> stepă primară cu dominarea sau<br />
cu participarea importantă în covorul ierbos a năgarei - Stipetum (pulcherrima) chamaecytidosum<br />
(austriaca), Stipeto (lessingiana)-Fesucetum herbosum, Bothriochloeto (ischaemum)-Stipetum<br />
(lessingiana), Festuceto (valesiaca)-Stipeta (pulcherrima) herbosa şi variante antropogene<br />
ale lor, sectoare mici sunt ocupate <strong>de</strong> comunităţi <strong>de</strong>rivate <strong>de</strong> bărboasă cu un amestec <strong>de</strong> ierburi<br />
bogat. Aici au fost înregistrate numeroase specii rare <strong>de</strong> plante, insecte şi păsări.<br />
Zona B - V.B.1.<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă. 80,4 ha. Inclu<strong>de</strong> sectorul V.В.1. – plantaţii antierozionale <strong>de</strong><br />
introducenţi, ce înconjoară <strong>zona</strong> A şi o izolează <strong>de</strong> terenurile agricole vecine, uneşte V.В.1-1. –<br />
sector <strong>de</strong> vest (14,1 ha) şi V.В.1-2. – sectorul <strong>de</strong> est (66,3 ha).<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpeto<br />
fauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 35 2 5 39 22<br />
Completitudinea datelor (în %) 50 80 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei 1 1 1 1<br />
Lista IUCN<br />
Cartea Roşie a Europei<br />
1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 1 4 33 6<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 8<br />
Directiva Habitat, Anexa II 2<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 1 4<br />
Directiva Păsări 7<br />
Lista operaţională 1 1 13 4<br />
Protejate <strong>de</strong> lege (CR, EN, VU) 1 1 11<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Plante - Bellevalia sarmatica (Georgi) Woronow<br />
Animale. - Insecte: Zerynthia polyxena Den. et Sch. Păsări: Circus cyaneus L. Mamifere: Felis<br />
silvestris.<br />
Starea generală. Teritoriul este acoperit <strong>de</strong> plantaţii antierozionale <strong>de</strong> salcâm alb şi pin negru,<br />
în <strong>zona</strong> <strong>de</strong> lizieră sub per<strong>de</strong>aua rărită a cărora se infiltrează speciile <strong>de</strong> stepă din <strong>zona</strong> A<br />
este inclusă în <strong>zona</strong> reconstrucţiei ecologice <strong>pentru</strong> înlocuirea treptată cu arboreturi <strong>de</strong> specii<br />
ale florei autohtone, caracteristice <strong>pentru</strong> ecotopul dat – stejar pufos şi forma sudică a stejarului<br />
pedunculat.
130<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Zona С - V.С. (V.С.1.- V.С.2.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă. 365,9 ha. Zona inclu<strong>de</strong>: V.С.1. – plantaţii antierozionale <strong>de</strong><br />
introducenţi (43,8 ha), amplasate spre nord <strong>de</strong> <strong>zona</strong> A a hotarului teritoriilor <strong>de</strong> stepă în direcţia<br />
Nistrului sunt slab valoroase in punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al menţinerii biodiversităţii. În complex sunt<br />
incluse păşunile comunei Popeasca С(Р)8, С(Р)9 и С(Р)10, (322.1 ha) - V.С.2.: <strong>de</strong> sud (V.С.2-<br />
1.), cu suprafaţa <strong>de</strong> 134,7 ha şi <strong>de</strong> nord (V.С.2-2.), cu suprafaţa <strong>de</strong> 187,4 ha.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Total<br />
Completitudinea datelor (în %)<br />
Cartea Roşie a Moldovei<br />
Lista IUCN<br />
Cartea Roşie a Europei<br />
5<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn<br />
Directiva Habitat, Anexa II<br />
4<br />
Directiva Habitat, Anexa IV<br />
Directiva Păsări<br />
Lista operaţională<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU)<br />
4<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Plante - Adonis vernalis L.,<br />
Animale. Insecte: Ameles <strong>de</strong>color Charp., Formica rufa L. Păsări: Circus cyaneus L. Mamifere:<br />
Felis silvestris.<br />
Starea generală. Păşunea С(P).8. Este ocupată <strong>de</strong> comunităţi <strong>de</strong>rivate <strong>de</strong> stepe <strong>de</strong> luncă cu<br />
dominarea Bothriochloa ischaemum (abun<strong>de</strong>nţa 4) şi cu o participare importantă în covorul<br />
ierbos a Poa angustifolia, Stipa capillata, Euphorbia stepposa, Artemisia austriaca, Plantago lanceolata,<br />
Centaurea diffusa, Eryngium campestre. Compoziţia floristică – 34 specii. Acoperirea<br />
proiectivă: 75-80%, înălţimea covorului ierbos: 5–7 cm, abun<strong>de</strong>nţa <strong>de</strong> specii : 25–30 specii pe<br />
100 m2 . Specii <strong>de</strong> graminee: 7, leguminoase: 4, amestec <strong>de</strong> ierburi: 21. Specii buruienoase: 13,<br />
plante dăunătoare: 5, otrăvitoare: 3. Rezistenţa la păşunatul speciilor dominante: 3, gradul <strong>de</strong><br />
distrugere a păşunii este medie. Pe <strong>de</strong>presiuni şi la bazele versanţilor dominarea trece la asociaţia<br />
Lolietum. Păşunile afectate mediu sunt <strong>de</strong> calitate bună, dar aproape că lipsesc speciile comestibile<br />
<strong>de</strong> amestec <strong>de</strong> ierburi şi leguminoase. Cauzele – suprapăşunatul, nerespectarea termenilor<br />
<strong>de</strong> început, continuitate şi sfârşit al păşunatului, păşunatul nesistematic <strong>de</strong> diferite specii <strong>de</strong><br />
animale. Sectorul are nevoie <strong>de</strong> odihnă şi îmbunătăţire (înlăturarea buruienelor, plantaţiilor puţin<br />
comestibile şi otrăvitoare, semănatul leguminoaselor). După restabilire poate fi folosită în calitate<br />
<strong>de</strong> păşune <strong>de</strong>vreme, iar după ce bărboasa atinge un nivel potrivit <strong>pentru</strong> păşunare (înălţime <strong>de</strong> 10-<br />
15 cm) – ca păşune târzie cu finisarea păşunatului cu 15-20 zile până la venirea îngheţurilor stabile<br />
<strong>de</strong> toamnă. Este <strong>de</strong> dorit folosirea teritoriului <strong>pentru</strong> sistemul <strong>de</strong> menţinere a vitelor în grajduri.<br />
Păşunea С(P).9. Inclu<strong>de</strong> 4 sectoare apropiate după compoziţie, ocupate <strong>de</strong> comunităţi <strong>de</strong>rivate<br />
<strong>de</strong> stepă <strong>de</strong> luncă cu dominarea Stipa capillata şi Festuca valesiaca şi cu participarea importantă<br />
a Thymus marschallianus, Poa angustifolia, Bromopsis inermis, B. riparia, Koeleria cristata,<br />
Agropyron pectinatum, Euphorbia stepposa , Achillea setacea, Medicago lupulina, Melilotus
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
131<br />
officinalis, Artemisia austriaca, Asperula cynanchica. Compoziţia floristică – 43 specii, inclusiv<br />
specia rară Adonis vernalis L. Acoperirea proiectivă – (70)80–85%, înălţimea covorului ierbos -–<br />
40–45cm, abun<strong>de</strong>nţa speciilor – 39 specii pe 100 m 2 . Specii <strong>de</strong> graminee: 12, leguminoase: 6, speciile<br />
amestecului <strong>de</strong> ierburi: 21. Specii buruienoase: 11, dăunătoare: 4, otrăvitoare: 2. Specii protejate:<br />
1. Rezistenţa speciilor dominante la păşunat: 3 şi 2. Păşune cu un grad <strong>de</strong> afectare mediu şi cu o<br />
calitate medie. În componenţa covorului este mare pon<strong>de</strong>rea (până la 30%) a speciilor necomestibile<br />
şi buruienoase. Cauzele – suprapăşunatul, nerespectarea termenelor <strong>de</strong> început, continuitate<br />
şi finisare a păşunatului, păşunatul nesistematic <strong>de</strong> diferite specii <strong>de</strong> animale. Este dificil <strong>de</strong> a<br />
organiza păşunatul din cauza eterogenităţii sectoarelor cu diferite termene <strong>de</strong> păşunare. Pe unii<br />
versanţi covorul ierbos este prezentat <strong>de</strong> asociaţia Bothriochloeto-Festucetum, acoperirea proiectivă<br />
75-80%, abun<strong>de</strong>nţa <strong>de</strong> specii 35 pe 100 m 2 . Teritoriul are nevoie <strong>de</strong> măsuri <strong>de</strong> îmbunătăţire a covorului<br />
ierbos (semănatul leguminoaselor) şi reducerea numărului <strong>de</strong> năgara Stipa capillata. Sectorul<br />
după îmbunătăţire poate fi folosit în calitate <strong>de</strong> păşune bună <strong>de</strong> la mijlocul primăverii.<br />
Păşunea С(P).10. cu stepe <strong>de</strong> luncă: А. Asociaţia Bothriochloetum ischaemii. Acoperirea proiectivă:<br />
75–80%, înălţimea covorului ierbos: 5–7 cm, abun<strong>de</strong>nţa <strong>de</strong> specii: 25–30 specii pe 100<br />
m 2 , abun<strong>de</strong>nţa speciilor dominante 4. Specii <strong>de</strong> graminee: 7, leguminoase: 4, amestec <strong>de</strong> ierburi:<br />
21. Speciile buruienoase: 13, plante dăunătoare: 5, otrăvitoare: 3. Rezistenţa speciilor dominante<br />
la păşunat: 3, păşune cu un grad <strong>de</strong> afectare mediu. În <strong>de</strong>presiuni şi la bazele versanţilor dominarea<br />
trece la comunităţile <strong>de</strong> raigras. В. Asociaţia Stipeto (capillata) – Festucetum. Acoperirea<br />
proiectivă – (70)80–85%, înălţimea covorului ierbos – 40–45см, abun<strong>de</strong>nţa <strong>de</strong> specii – 39 specii<br />
pe 100 m 2 , abun<strong>de</strong>nţa speciilor dominante: 3(4), (2) 3. Specii <strong>de</strong> graminee: 12, leguminoase: 6,<br />
amestec <strong>de</strong> ierburi: 21. Speciile buruienoase: 11, dăunătoare: 4, otrăvitoare: 2. Specii protejate: 1.<br />
Rezistenţa speciilor dominante la păşunat: 3, 2, nivelul <strong>de</strong> afectare a păşunii mo<strong>de</strong>rat. Păşunea<br />
pe alocuri <strong>de</strong> calitate bună, pe alocuri medie, dar cu lipsa aproape totală a amestecului <strong>de</strong> ierburi<br />
şi leguminoase comestibile. Sectorul (V.С.2-2.) amplasat în <strong>de</strong>presiunea <strong>de</strong>-a lungul râuleţului,<br />
este prezentat <strong>de</strong> comunităţile <strong>de</strong> lunci reavene Lolieto(perenni)–Festucetum (regelianii). Acoperirea<br />
proiectivă: 95–100%, înălţimea covorului ierbos: 60–70 cm, abun<strong>de</strong>nţa <strong>de</strong> specii: 18 specii<br />
pe 100 m 2 , abun<strong>de</strong>nţa speciilor dominante: 4(5), 3(4). Specii <strong>de</strong> graminee: 10, leguminoase: 7,<br />
amestec <strong>de</strong> ierburi: 10. Speciile buruienoase: 5, dăunătoare: 2, otrăvitoare: 4. Rezistenţa speciilor<br />
dominante la păşunat: 1, 3. nivelul <strong>de</strong> afectare a păşunii mediu. Terenurile furajere sunt <strong>de</strong> o calitate<br />
bună după componenţa speciilor, dar sunt puternic bătătorite şi îmburuienite, braz<strong>de</strong>le gramineelor<br />
sunt secătuite şi mărunte, este raţional <strong>de</strong> a fi folosite în calitate <strong>de</strong> fânaţuri. Păşunile <strong>de</strong><br />
păiuş-bărboasă – afectate mo<strong>de</strong>rat, neuniforme – pe alocuri <strong>de</strong> calitate bună, pe alocuri medie,<br />
dar cu lipsa aproape totală a amestecului <strong>de</strong> ierburi şi leguminoase comestibile. Sectoarele <strong>de</strong> păiuş-năgară<br />
sunt <strong>de</strong> o calitate mai joasă din cauza abun<strong>de</strong>nţei mari a năgarei Stipa capillata, care<br />
repe<strong>de</strong> <strong>de</strong>vine aspră şi îşi pier<strong>de</strong> calităţile furajere. Este <strong>de</strong> dorit semănatul speciilor rezistente<br />
la secetă <strong>de</strong> leguminoase. Sectoarele <strong>de</strong> păiuş după restabilirea covorului ierbos pot fi folosite<br />
ca păşuni bune primăvara <strong>de</strong>vreme în perioada când păiuşul <strong>de</strong>vine potrivit <strong>pentru</strong> păşunat<br />
(înălţimea <strong>de</strong> 10-15 cm). Comunităţile <strong>de</strong> bărboasă pot fi folosite începând cu primăvara târzie<br />
până la mijlocul toamnei <strong>pentru</strong> sistemul <strong>de</strong> păşunare în parcele. Păşunile <strong>de</strong> luncă păstrează o<br />
acoperire proiectivă şi o compoziţie bună <strong>de</strong> specii, dar sunt puternic bătătorite şi îmburuienite,<br />
braz<strong>de</strong>le gramineelor sunt mărunte şi secătuite. Au nevoie <strong>de</strong> odihnă şi restabilire a stării viabile;<br />
este mai raţional <strong>de</strong> folosit în calitate <strong>de</strong> fâneaţă.<br />
Complexul <strong>de</strong> colină „Zaozernoe-Nucari” – VI<br />
Localizare: Raionul Ştefan-Vodă, între satele Popeasca şi Ermoclia la vest şi satul Cioburciu la est<br />
46° 34' 20`` Lat N 29° 38' 57`` Long E
132<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei<br />
1568,49 ha (teritorii silvice - 873 ha). Complexul uneşte sectoarele <strong>de</strong> pădure amplasate compact<br />
şi păşunile limitrofe. Este remarcată exclusiv <strong>zona</strong> C – VI.C. (VI.C.1. – VI.C.15.). Teritoriile<br />
silvice sunt: VI.C.1. Sectorul „Valea Moşului” (251,2 ha); VI.С.3. „Dealul Tetii” (5,3 ha);<br />
VI.C.5. „Valea Mică” (7,5 ha); VI.C.7. „Culmea Tetii” (5,7 ha); VI.C.9. „Valea Tetii” (279,0ha);<br />
VI.C.10. „Perii” (56,7 ha); VI.C.12. „Arpintea <strong>de</strong> Sus” (129,4 ha); VI.C.14 „Arpintea <strong>de</strong> Jos”<br />
(138,2 ha). Păşuni: VI.C.2. Păşunea comunei Talmaza, adiacentă sectorului „Valea Moşului”<br />
(164,6 ha); VI.C.4. Păşunea situată între complexele „Dealul Tetii” şi „Valea Mică” (6,82 ha);<br />
VI.C.6. Păşunea care se învecinează complexului „Valea Mică” (139,06 ha); VI.C.8. Păşunea<br />
amplasată între complexele „Culmea Tetii” şi „Valea Tetii” (96 ha); VI.C.11. Păşunea aflată lângă<br />
complexul. „Perii” (98,17 ha); VI.C.13. Păşunea cu o configuraţie complicată, cea mai mare<br />
parte a căreia este amplasată între complexele „Arpintea <strong>de</strong> Sus” şi „Arpintea <strong>de</strong> Jos” (146,84 ha);<br />
VI.C.15 Păşunea care se încorporează în complexul „Arpintea <strong>de</strong> Jos” (44 ha).<br />
Altitudinea absolută: 84-184m<br />
Structura fizică<br />
Descrierea generală<br />
geografică<br />
Teritoriul nucleului este amplasat în partea <strong>de</strong> sud-est a republicii, la o distanţă<br />
<strong>de</strong> 75 km la sud-est <strong>de</strong> municipiul Chişinău şi 28 km la sud <strong>de</strong> municipiul Tiraspol<br />
în limitele părţii <strong>de</strong> nord-est a câmpiei Cogâlnic.<br />
Relief Versanţii <strong>de</strong> dreapta a luncii f. Nistru<br />
Bazinele acvatice Partea <strong>de</strong> jos a bazinului f. Nistru<br />
Descrierea generală geolo- Este alcătuită din nisip, argilă, aleuriţi din grosimea indivizibilă a substratului<br />
gică<br />
hersonian – al etajului geologic meotic; alcătuit din nisipuri, argile, calcar ale<br />
substratului superior nou rusesc al etajului geologic ponţian din pliocen; argile<br />
<strong>de</strong> diferite culori cu straturi <strong>de</strong> aleurite ale orizontului tvardiţian din subetajul<br />
bospor al etajului geologic pontic din pliocen.<br />
Caracteristica landşaftului Câmpia Tvardiţei cu altitudine joasă, compusă din argile şi aleurite cu cernoziom<br />
obişnuit şi carbonatic situate pe soluri argilo-nisipoase viguroase <strong>de</strong> pădure<br />
Principalele tipuri <strong>de</strong> ecosisteme<br />
Plantaţii artificiale. Tipuri <strong>de</strong> formaţiuni silvice: Stejărete pure <strong>de</strong> stejar – 100%. Vârsta medie:<br />
27 ani. Formula speciilor edificatoare: 7SC2NU1ST.<br />
1. Plantaţii silvice complexe .<br />
2. Plantaţii <strong>de</strong> salcâm.<br />
3. Plantaţii <strong>de</strong> Pin Pinus pallasiana.<br />
Comunităţile ierboase sunt reprezentate <strong>de</strong> biotopuri <strong>de</strong> păşune cu diferită umiditate.<br />
4. Păşuni <strong>de</strong> stepă.<br />
5. Păşuni <strong>de</strong> luncă.<br />
6. Vegetaţie <strong>de</strong> graminee cu rizom ale pârloagelor.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpeto-<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
fauna<br />
Total 132 4 67 24 9<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 50 80 80 90<br />
Cartea Roşie a Moldovei 1 1<br />
Lista IUCN 1 0<br />
Cartea Roşie a Europei 0
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 3 41 13 8<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 11 9 8<br />
Directiva Habitat, Anexa II 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 3 9 8<br />
Directiva Păsări 16<br />
Lista operaţională 2 16 5 3<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 1 16 5<br />
133<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare <strong>de</strong> plante: Crocus reticulatus Stev. ex Adam.<br />
Speciile caracteristice şi rare <strong>de</strong> mamifere. Herpetofauna. Specii caracteristice - Lacerta viridis,<br />
Natrix natrix, Hyla arborea, Bufo viridis. Păsări. Sunt caracteristice păsările <strong>de</strong> pădure, <strong>de</strong> luncă şi <strong>de</strong><br />
câmp, printre care predomină paserinele. Cele mai diverse sunt păsările <strong>de</strong> pădure şi cele legate <strong>de</strong> sectoarele<br />
<strong>de</strong>schise, printre care sunt comune speciile <strong>de</strong> vrăbii, bufniţe, ciocănitoare, porumbei. Exemple<br />
<strong>de</strong> specii rare: Falco vespertinus L. Mamifere. Specii comune: Erinaceus europaeus, Talpa europaea, Sorex<br />
araneus, Dryomys nitedula, Apo<strong>de</strong>mus agrarius, Apo<strong>de</strong>mus sylvaticus, Apo<strong>de</strong>mus flavicollis, Clethrionomys<br />
glareolus, Sus scrofa, Capreolus capreolus, Cervus elaphus, Vulpes vulpes, Mustela nivalis, Mustela<br />
putorius, chiroptere <strong>pentru</strong> sectoarele V.C.1.-V.c.9. - Pipistrellus pygmaeus, Nyctalus noctula, Eptesicus<br />
serotinus, Plecotus austriacus. Exemple <strong>de</strong> specii rare: Felis silvestris, Pipistrellus pipistrellus, Pipistrellus<br />
nathusii, Nyctalus leisleri, Myotis mystacinus/brandtii, Myotis daubentonii.<br />
Proprietatea terenurilor. 873 ha ocupate <strong>de</strong> vegetaţie <strong>de</strong> pădure sunt în proprietatea statului<br />
(Întreprin<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> stat <strong>pentru</strong> silvicultură din Tighina). Păşunile aparţin comunei Talmaza.<br />
Starea generală. Gîrneţurile primare, caracteristice <strong>pentru</strong> acest sector, au fost totalmente înlocuite<br />
cu plantaţii artificiale, amplasate pe sectoarele <strong>de</strong>gradate, care nu pot fi folosite în agricultură.<br />
Aproximativ 90 % dintre plantaţii sunt alcătuite din introducenţi, cu prevalarea salcâmului alb. În<br />
compoziţia complexelor „Valea Moşului”, „Valea Tetii”, „Perii”, „Arpintea <strong>de</strong> Jos” au fost plantate<br />
în grupuri mici culturile <strong>de</strong> stejarul pedunculat, ulm, frasin, <strong>de</strong>seori printre ele se întâlneşte salcâmul<br />
şi glădiţa. O mare parte dintre aceştia (circa 30 %) au provenienţă din lăstari. Practic toate<br />
arboreturile (97 %) au productivitate mică, fapt ce este generat <strong>de</strong> condiţiile necorespunzătoare <strong>de</strong><br />
creştere şi <strong>de</strong> gospodărire (alegerea incorectă a speciilor <strong>pentru</strong> lucrările silviculturale inoportunitate<br />
şi calitate inferioară a tăierilor ş.a.); aproximativ 14% le constituie plantaţiile cu consistenţă<br />
redusă şi rărişurile. Complexul are o influenţă <strong>de</strong>osebită luând în consi<strong>de</strong>rare rolul în migraţiile<br />
locale, <strong>de</strong> exemplu serveşte drept punct <strong>de</strong> transbordare <strong>pentru</strong> copitate pe drumul dintre trei<br />
masive <strong>de</strong> bază, care trebuie să fie unite prin coridoare forestiere. Vegetaţia ierboasă a păşunilor<br />
este <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> diversă – acestea sunt ierburi <strong>de</strong> stepă <strong>de</strong> luncă ru<strong>de</strong>ralizate ale formaţiunii Bothriochloeta<br />
(ischaemium), lunci reavene cu formaţiuni <strong>de</strong> Festuceta (regeliana), comunităţi <strong>de</strong> Poeta<br />
(angustifoliа) - Lolieta (perennis), Lolietum perennis, Lolieto (perennis) – Festucetum (regeliana),<br />
vegetaţie <strong>de</strong> graminee cu rizomi cu vârsta medie (5-10 ani), reprezentată în special <strong>de</strong> comunităţi<br />
<strong>de</strong> pir (Elythrigietum repentis) cu amestec <strong>de</strong> Cynodon dactylon, Poa angustifolia, Lolium perenne şi<br />
diverse ierburi-buruiene. Teritoriul în întregime este populat <strong>de</strong> multe specii <strong>de</strong> păsări ale habitatelor<br />
<strong>de</strong> pădure şi ale biotopilor <strong>de</strong>schişi, plantaţiile silvice sunt bogate în chiroptere.<br />
Valoarea socială şi economică<br />
Păşunile sunt exploatate în mod intensiv şi, <strong>de</strong> aceea, necesită o îmbunătăţire şi reglementare<br />
a păşunatului. Unele specii care locuiesc aici constituie obiecte ale vânătoarei <strong>de</strong> amatori<br />
şi ale turismului ecologic.
134<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Pădurile: Veniturile posibile în urma folosinţei produselor pădurii (produsele lemnoase, nelemnoase<br />
fructe, pomuşoare, plante medicinale, vânătoarea), servicii etc.) în conformitate cu<br />
legislaţia în vigoare:<br />
- veniturile anuale <strong>de</strong> la pregătirea şi realizarea produselor lemnoase – 286,4 mii lei;<br />
- veniturile anuale <strong>de</strong> la pregătirea şi realizarea produselor nelemnoase – 12,9 mii;<br />
- venituri anuale <strong>de</strong> la folosirea în scopuri vânătoreşti – 275 mii lei;<br />
- total venituri – 574,3 mii lei.<br />
„Cioburciu-Răscăeţi” – VII<br />
Localizare : Raionul Ştefan-Vodă, la sud <strong>de</strong> s. Grădiniţa şi la vest <strong>de</strong> s. Talmaza<br />
46° 33' 54" Lat N 29° 43' 57" Long E<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. 1192,13 ha. Inclu<strong>de</strong> teritorii <strong>de</strong> pădure (1163 ha)<br />
ale complexului „Cioburciu <strong>de</strong> Munte”, „Stânca” şi „Cioburciu” – cel mai <strong>de</strong> sud masiv silvic situat<br />
pe ramificaţiile podişului Transnistrean, conţine fragmente <strong>de</strong> stepă, pajişti <strong>de</strong> luncă şi diferite<br />
păşuni. Din rezultatele evaluării comparative a celor mai preţioase habitate ale Moldovei, complexul<br />
Cioburciu a primit apreciere <strong>de</strong> zonă-nucleu <strong>de</strong> nivel naţional, reieşind din parametrii <strong>de</strong><br />
bogăţie a faunei mamiferelor şi insectelor care sunt pe cale <strong>de</strong> dispariţie.<br />
Altitudinea absolută: 30 – 174 m<br />
Structura fizică<br />
Descrierea generală Teritoriul nucleului este amplasat în partea <strong>de</strong> sud-est a republicii, la o distanţă<br />
geografică<br />
<strong>de</strong> 81 km la sud-est <strong>de</strong> municipiul Chişinău şi 30 km la sud <strong>de</strong> municipiul Tiraspol<br />
în limitele părţii <strong>de</strong> nord-est a câmpiei Cogâlnic.<br />
Relief Partea <strong>de</strong> mijloc şi <strong>de</strong> jos a versantului <strong>de</strong> dreapta a luncii f. Nistru<br />
Bazinele acvatice Partea <strong>de</strong> jos a bazinului f. Nistru<br />
Descrierea generală geolo- Este alcătuit din nisipuri, argile, calcare din stratul superior al substratului<br />
gică<br />
basarabean al etajului geologic sarmatic din miocen; nisipuri, argile, aleurite din<br />
grosimea indivizibilă a substratului hersonian – al etajului geologic meotic; alcătuit<br />
din nisipuri, argile, calcare ale substratului superior nou rusesc al etajului geologic<br />
ponţian din pliocen; argile <strong>de</strong> diferite culori cu straturi <strong>de</strong> aleurite ale orizontului<br />
tvardiţian din subetajul bospor al etajului geologic ponţian din pliocen.<br />
Caracteristica landşaftului Câmpia Tvardiţei cu altitudine joasă, compusă din argile şi aleurite cu cernoziom<br />
obişnuit şi carbonatic situat pe solurile argilo-nisipoase viguroase <strong>de</strong> pădure<br />
Principalele tipuri <strong>de</strong> ecosisteme<br />
Păduri amplasate <strong>pentru</strong> versanţii şi cumpenele apelor. Tipuri <strong>de</strong> formaţiuni silvice: Stejărete<br />
pure <strong>de</strong> stejar – 13,6%; Stejărete pure <strong>de</strong> stejar pufos – 86,2%; Sălcişuri pure – 0,2%. Vârsta medie<br />
– 39 ani. Formula speciilor edificatoare: 3SC2ST2FR2GL1DT.<br />
Comunităţi silvice naturale:<br />
1. Curtine semiari<strong>de</strong> <strong>de</strong> stejar (Quercus pubescens)<br />
2. Dumbrăvi <strong>de</strong> stejar semi-ari<strong>de</strong>(Quercus robur), inclusiv şi cu ecotipul special sudic al<br />
stejarului pedunculat.<br />
3. Păduri uscate <strong>de</strong> frasin (Fraxinus excelsior)<br />
4. Desişuri naturale şi artificiale, cu arbori şi arbuşti (un număr mare <strong>de</strong> arbuşti cu amestec<br />
<strong>de</strong> stejar, frasin şi salcâm alb) situate pe versanţii abrupţi, care reprezintă habitate<br />
importante <strong>pentru</strong> păsări şi şerpi.<br />
Plantaţii artificiale
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
135<br />
5. Plantaţii <strong>de</strong> salcâm.<br />
6. Plantaţii <strong>de</strong> pin, glădiţă şi unele alte specii ce au fost create prepon<strong>de</strong>rent în locul ecosistemelor<br />
<strong>de</strong> stepă<br />
7. Desişuri naturale şi artificiale<br />
Vegetaţia ierboasă a poienelor <strong>de</strong> stepă şi a păşunilor cu umiditate diferită – <strong>de</strong> luncă şi <strong>de</strong><br />
vale seacă:<br />
8. Comunităţi <strong>de</strong> stepă<br />
9. Păşuni <strong>de</strong> stepă<br />
10. Păşuni <strong>de</strong> luncă<br />
11. Lunci şi mlaştini umere<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpeto<br />
fauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 461 25 8 111 29 9<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 80 70 80 80 90<br />
Cartea Roşie a Moldovei 2 15 3 13 2<br />
Lista IUCN 4 1 6 0<br />
Cartea Roşie a Europei 1 1 9<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 4 6 75 18 9<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 31 9 9<br />
Directiva Habitat, Anexa II 3 1 2<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 2 6 11 9<br />
Directiva Păsări 33<br />
Lista operaţională 33 9 3 66 8 3<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 14 14 2 30 5<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare <strong>de</strong> plante: Achillea coarctata Poir. Adonis vernalis L., Amygdalus nana<br />
L., Asparagus officinalis L., Astragalus pubiflorus DC., Cerastium ucrainicum Pacz. ex Klok., Chamaecytisus<br />
ruthenicus (Fisch. ex Woloszcz.) Klaskova, Crambe tataria Sebeok, Crocus reticulatus<br />
Stev. ex Adams, Goniolimon besserianum (Schult.) Kusn., Helichrysum arenarium (L.) Moench,<br />
Pulsatilla montana (Hoppe) Reichenb., Scorzonera mollis Bieb.<br />
Speciile caracteristice şi rare <strong>de</strong> animale<br />
Insecte. Еxemple <strong>de</strong> specii rare: Mantis religiosa L., Calosoma sycophanta L., Lucanus cervus<br />
L., Oryctes nasicornis L., Callimorpha quadripunctaria Poda, Iphlici<strong>de</strong>s podalirius L., Papilio machaon<br />
L., Saturnia pyri Den. et Sch., Scolia maculata Drury, Xylocopa valga Gerst., Zerynthia<br />
polyxena Den. et Sch., Ascalaphus macaronius Scop. Herpetofauna: Specii comune: Lacerta viridis,<br />
Natrix natrix, Hyla arborea. Еxemple <strong>de</strong> specii rare: Zamenis longissimus, Elaphe quatrolineata,<br />
Coronella austriaca. Păsări: Sunt caracteristice păsările <strong>de</strong> pădure, <strong>de</strong> luncă, <strong>de</strong> câmp şi<br />
parţial cele acvatice şi palustre, printre care predomină paserinele mici. Sunt variate păsările <strong>de</strong><br />
pădure şi cele legate <strong>de</strong> spaţiile <strong>de</strong>schise. Malul fluviului este populat <strong>de</strong> păsări hidrofile. În timpul<br />
migraţiilor se întâlnesc specii ale diferitor grupe taxonomice. Exemple <strong>de</strong> specii rare: Falco<br />
vespertinus, Aquila clanga, Crex crex, Coracias garrulus, Circus cyaneus, Hieraaetus pennatus,<br />
Pernis apivorus, Circaetus gallicus, Aquila pomarina, Aquila chrysaetos, Aquila clanga, Columba<br />
oenas. Mamifere. Specii comune: Erinaceus europaeus, Talpa europaea, Sorex araneus, Dryomys<br />
nitedula, Apo<strong>de</strong>mus agrarius, Apo<strong>de</strong>mus sylvaticus, Apo<strong>de</strong>mus flavicollis, Clethrionomys glareolus,<br />
Sus scrofa, Capreolus capreolus, Cervus elaphus, Vulpes vulpes, Mustela nivalis, Mustela
136<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
putorius, Pipistrellus pygmaeus, P. nathusii, Nyctalus noctula, Plecotus austriacus, Eptesicus serotinus.<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare: Felis silvestris, Pipistrellus pipistrellus, P. kuhlii, Nyctalus leisleri.<br />
Proprietatea terenurilor. 1163 ha ocupate <strong>de</strong> vegetaţie <strong>de</strong> pădure sunt proprietatea statului<br />
(Întreprin<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> stat <strong>pentru</strong> silvicultură Tighina). Păşunile se află în proprietatea comunelor<br />
Cioburciu şi Răscăeţi.<br />
Starea generală. Complexul a fost schimbat esenţial în urma tăierilor silvice, plantării introducenţilor,<br />
iar apoi şi datorită extin<strong>de</strong>rii teritoriului, ocupat <strong>de</strong> plantaţii <strong>de</strong> stejar, fapt ce a creat<br />
o eterogenitate puternică. În pofida acestui fapt s-au păstrat fragmente numeroase <strong>de</strong> dumbravă<br />
fundamentală din stejar pufos şi stejar pedunculat <strong>de</strong> o formă <strong>de</strong>osebită. Pădurile fundamentale<br />
şi <strong>de</strong>rivate <strong>de</strong> stejar pedunculat (10Stp, 9St1Ar, 9St1Dt, 8St2Sc, 8St2Fr, 8St1Ar1Sc, 7St2Fr1Ulc,<br />
7St2Fr1Ar, 7St3Pa, 7St3Ar, 7St3Ju, 7St2Ju1Dt, 7St2Pa1Pin, 6St2Pa1Nu1Gl, 6St2Pa1Gl1Sc, 6St-<br />
4Pa, 6St4Sc, 5St5Ju, 5St3Fr1Sc1Ulc, 4St3Stp2Ar1Dt, 4St3Fr2Stp1Sc, 4St3Fr3Gl, 4St3Fr2Stp1Gl,<br />
3St3Pa3Sc1Nu, 3St2Stp2Fr2Ar1Dt) şi stejar pufos (gîrneţe) - 9Stp1St, 8Stp2St, 8Stp1St1Ar, 8Stp-<br />
1Fr1Ar, 8Stp1Gl1Sc, 7Stp2Fr1Gl, 7Stp2Gl1Fr, 4Stp3Fr2St1Ar, au un set caracteristic <strong>de</strong> specii <strong>de</strong><br />
arbori şi arbuşti; în care se întîlnesc şi poieni stepizate mici bogate din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re floristic. O<br />
mare parte din teritoriu este ocupată <strong>de</strong> comunităţi în care domină frasinul cu specii însoţitoare<br />
(9Fr1St, 9Fr1Gl, 8Fr1St1Ulc, 8Fr1St1Sc, 7Fr3St, 7Fr2St1Ar, 7Fr2St1Pa, 7Fr2Gl1Stp, 7Fr2Sc1St,<br />
6Fr2St1Gl1Ulc, 6Fr3St1Gl, 5Fr5Gl, 5Fr3St2Gl, 5Fr2St2Sc1Ulm, 4Fr4St1Gl1Dt, 4Fr3St2Gl1Ju,<br />
4Fr3St2Gl1Dt, 5Fr3St1Pa1Dt, 4Fr3St1Ulc1Ju1Ar, 4Fr3St2Ar1Dt, 4Fr3Stp2St1Ar, 4Fr3St2Gl1Sc,<br />
4Fr3Gl2St1Dt), mult mai puţin comunităţile <strong>de</strong> ulm (7Ulc3Dt, 6Ulc2St2Ar, 6Ulc3Gl1Ar). Sunt<br />
foarte răspândite plantaţiile cu specii autohtone – stejar pedunculat (10St) şi pufos (10Stp), ulm<br />
(10Ulc), precum şi introducenţi (aproximativ 50 % din plantaţii), prepon<strong>de</strong>rent salcâm alb şi<br />
glădiţă, suprafeţe mai mici sunt ocupate <strong>de</strong> pin negru, brad şi alte specii. În general, plantaţiile<br />
autohtone constituie doar 15 %, iar cele artificiale 57,2% (majoritatea dintre ele având o productivitate<br />
mică), cele <strong>de</strong>rivate ocupă 27,7%; 66% din plantaţii sunt <strong>de</strong> provenienţă din lăstari; 93<br />
% din plantaţii au o productivitate mică, ceea ce indică condiţii necorespunzătoare <strong>de</strong> creştere<br />
şi <strong>de</strong> gospodărire (alegerea nepotrivită a speciilor <strong>pentru</strong> lucrările silviculturale, inoportunitate<br />
şi calitatea inferioară a tăierilor silvice); aproximativ 8% le constituie plantaţiile cu consistenţă<br />
redusă şi rărişurile; în unele plantaţii este prezent arţarul american agresiv (Acer negundo). În<br />
complex sunt incluse şi sectoare mari <strong>de</strong> comunităţi <strong>de</strong> stepă, cu participarea năgarei penate,<br />
amplasate pe versantul abrupt al Nistrului, precum şi pe sectorul păstrat <strong>de</strong> stepă primară dintre<br />
complexul „Cioburciu <strong>de</strong> Munte” şi cariera <strong>de</strong> nisip <strong>de</strong> la marginea s. Răscăeţi. În anul 2009 a<br />
fost efectuată împădurirea cu introducenţi a părţii superioare a versantului cu pericol <strong>de</strong> eroziune<br />
care coboară spre Nistru, şi este amplasat la nord-vest <strong>de</strong> satul Răscăeţi (sectorul 42E a<br />
complexului „Stânca”). Diversitatea mare a biotopilor <strong>de</strong> pădure, luncă, stepă şi câmp formează<br />
o diversitate înaltă a faunei păsărilor, printre care cuibăresc şi se întâlnesc diferite specii rare călătoare<br />
şi în timpul zborului. Este bogată fauna insectelor habitatelor <strong>de</strong>schise – sunt înregistrate<br />
72 specii <strong>de</strong> Apoi<strong>de</strong>a. Prima dată în <strong>de</strong>cursul a mai multor ani în Moldova iarăşi a fost observată<br />
Saga pedo Pall. (IUCN-2002), precum şi o specie rară <strong>de</strong> greier - Onconotus servillei F.-v.-W. În<br />
afară <strong>de</strong> aceste specii se mai numără şi 12 specii vulnerabile.<br />
Valoarea socială şi economică<br />
Vizitarea <strong>de</strong> către turişti <strong>pentru</strong> observarea şi fotografierea a peisajului şi a speciilor rare (în<br />
perioada <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare/înflorire în masă) <strong>de</strong> plante şi animale. Păstrarea în calitate <strong>de</strong> bancă <strong>de</strong><br />
seminţe <strong>de</strong> plante edificatoare <strong>de</strong> cenoze, rare şi pe cale <strong>de</strong> dispariţie. Este posibilă colectarea<br />
plantelor medicinale. Păşunile sunt exploatate în mod intensiv. Unele specii care locuiesc aici<br />
pot fi obiecte ale vânătoarei <strong>de</strong> amatori.<br />
Pădurile: Veniturile posibile în urma folosinţei produselor pădurii (produsele lemnoase, nelemnoase<br />
fructe, pomuşoare, plante medicinale, vânătoarea), servicii etc.) în conformitate cu<br />
legislaţia în vigoare:
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
137<br />
- veniturile anuale <strong>de</strong> la pregătirea şi realizarea produselor lemnoase – 381,6 mii lei;<br />
- veniturile anuale <strong>de</strong> la pregătirea şi realizarea produselor nelemnoase – 17,2 mii;<br />
- venituri anuale <strong>de</strong> la folosirea în scopuri vânătoreşti – 366,3 mii lei;<br />
- total venituri – 765,1 mii lei.<br />
Zona A – VII.A. (VII.A.1. – VII.A.3.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă a zonei. 139,11 ha. Zona inclu<strong>de</strong> 4 sectoare cu cenoze valoroase<br />
<strong>de</strong> stepă şi <strong>de</strong> pădure: VII.A.1. „Gârneţul <strong>de</strong> sus” (33,1 ha), parcelele 21E, 23(A-E, H, N,<br />
P, S-U, R1) complexul „Cioburciu <strong>de</strong> Munte”; VII.A.2. „Dumbrava <strong>de</strong> jos” (73,9 ha), parcelele 5<br />
(N, S, V, Y, Z); 7 (H, J); 10(C, D, F, H); 11(A-C, I, J, L); 12A a complexului „Cioburciu <strong>de</strong> Munte”;<br />
VII.A.3. Sectorul <strong>de</strong> stepă „Dealul şerpilor” la sud-vest <strong>de</strong> marginea s. Răscăeţi, între complexul<br />
„Cioburciu <strong>de</strong> Munte” şi cariera <strong>de</strong> nisip – fondul <strong>de</strong> rezervă a comunei Răscăieţi (1,3 ha);<br />
VII.A.4 Sectorul 4A a complexului „Stînca” (30,4 ha).<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 383 13 7 82 17 9<br />
Completitudinea datelor (în %) 90 70 80 80 90<br />
Cartea Roşie a Moldovei 10 3 6 0<br />
Lista IUCN 1 1 1 0<br />
Cartea Roşie a Europei 1 9<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 2 5 58 12 9<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 16 9 9<br />
Directiva Habitat, Anexa II 2 1 0<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 1 5 9 9<br />
Directiva Păsări 16<br />
Lista operaţională 28 3 3 22 4 2<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 13 9 2 24 5<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Plante - Achillea coarctata Poir., Adonis vernalis L., Amygdalus nana L., Asparagus officinalis<br />
L., Astragalus pubiflorus DC., Cerastium ucrainicum Pacz. ex Klok., Crambe tataria Sebeok, Goniolimon<br />
besserianum (Schult.) Kusn., Helichrysum arenarium (L.) Moench, Pulsatilla montana<br />
(Hoppe) Reichenb., Scorzonera mollis Bieb.<br />
Animale – Insecte: Bombus argillaceus Scop., Lucanus cervus L., Oryctes nasicornis L., Ascalaphus<br />
macaronius Scop., Callimorpha quadripunctaria Poda, Onconotus servillei F.-v.-W.,<br />
Mantis religiosa L., Iphlici<strong>de</strong>s podalirius, Saturnia pyri Denis et Schiff., Scolia maculata Drury,<br />
Xylocopa valga Gerst., Zerynthia polyxena Den. et Sch. Herpetofauna: Zamenis longissimus, Elaphe<br />
quatrolineata, Coronella austriaca. Păsări: Aquila clanga, Pernis apivorus, Aquila pomarina,<br />
Aquila chrysaetos, Hieraaetus pennatus, Columba oenas. Mamifere: Felis silvestris, Pipistrellus<br />
pipistrellus, P. kuhlii, Nyctalus leisleri.<br />
Starea generală. Teritoriul conţine păduri naturale valoroase seculare din stejar pufos cu<br />
prezenţa celui pedunculat, precum şi păduri <strong>de</strong> frasin cu participarea consi<strong>de</strong>rabilă în arboret<br />
a stejarului pufos (10Stp, 8Stp1St1Ar, 7Stp2Gl1Fr, 9St1Ar, 9St1Dt, 7St2Ju1Dt, 5St5Ju, 7St3Ju,<br />
4St3Fr2Ar1Dt). Pe poienele <strong>de</strong> stepă s-au păstrat fragmente <strong>de</strong> stepă <strong>de</strong> luncă primară Festuceto<br />
- Stipetum (tirsa)-herbosum şi Festucetа (valesiacа) herbosum, comunităţi <strong>de</strong>rivate Stipeto<br />
(capillatа) - Festucetа (valesiacа) herbosum, precum şi Bothriochloeta (ischaemum) herbosum.
138<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Lizierele pădurii în partea <strong>de</strong> jos a masivului sunt expuse unui păşunat excesiv şi sunt ocupate<br />
<strong>de</strong> comunităţile <strong>de</strong>rivate <strong>de</strong> Festuceto (valesiaca) - Bothriochloeta (ischaemum) herbosum. Stepele,<br />
amplasate pe pârloagă, sunt reprezentate <strong>de</strong> comunităţi primare <strong>de</strong> stepă veritabilă –Stipeto<br />
(ucraunica) - Festuceto herbosum primară şi Festuceto-Stipetum (capillata)-herbosum - <strong>de</strong>rivată,<br />
apărută în urma păşunatului<br />
Zona B – VII.B. (VII.B.1. – VII.B.4.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă a zonei. 948,2 ha. Zona inclu<strong>de</strong> 4 sectoare: VII.B.1. Zona<br />
<strong>de</strong> tampon „Cioburciu <strong>de</strong> Munte” (854,4 ha) – sectoarele silvice ale parcelelor 5-23 ale complexului<br />
„Cioburciu <strong>de</strong> Munte”: VII.B.1-1. Partea principală a complexului cu suprafaţa <strong>de</strong> 814,8 ha;<br />
VII.B.1-2. Pădurile parcelei 10 (sectoarele I, L, Z2) cu suprafaţa <strong>de</strong> 1,9 ha; VII.B.1-3. Parcelele 5<br />
(Q, U) şi 10 (E, G, V1, Z1), cu suprafaţa <strong>de</strong> 5,2 ha; VII.B.2. Sector <strong>de</strong> agrostepă, care se restaurează<br />
(2,85 ha); VII.B.3. Zona <strong>de</strong> tampon „Stânca” (71,5 ha) – partea principală a complexului „Stânca”;<br />
VII.B.4 Un sector cu vegetaţie ierboasă (14,4 ha). Inclu<strong>de</strong> 2 teritorii: VII.B.4-1. Poienele şi lizierele<br />
gârneţului împreună cu fragmentul <strong>de</strong> stepă învecinat (sectorul 4E al complexului „Stânca” (13,2<br />
ha)) sunt <strong>de</strong>finite drept o rezervaţie genetică, prevăzută <strong>pentru</strong> păstrarea şi obţinerea materialului<br />
semincier şi săditor <strong>pentru</strong> restabilirea păşunilor <strong>de</strong> stepă. VII.B.4-2. Lunci cu umiditate variabilă<br />
limitrofe subparcelei 4C a sectorului „Stânca”, cu o suprafaţă <strong>de</strong> 6,25 ha.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 389 5 6 100 29 9<br />
Completitudinea datelor (în%) 80 70 80 80 90<br />
Cartea Roşie a Moldovei 3 2 5 2<br />
Lista IUCN 2 1 2 0<br />
Cartea Roşie a Europei 1 9<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 5 25 18 9<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 15 9 9<br />
Directiva Habitat, Anexa II 1 1 2<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 1 5 11 9<br />
Directiva Păsări 18<br />
Lista operaţională 29 2 2 66 8 3<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 10 3 1 22 5<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Plante - Achillea coarctata Poir., Amygdalus nana L., Asparagus officinalis L., Cerastium ucrainicum<br />
Pacz. ex Klok. (ОВМ), Chamaecytisus ruthenicus (Fisch. ex Woloszcz.) Klaskova, Crocus<br />
reticulatus Stev. ex Adams, Goniolimon besserianum (Schult.) Kusn., Helichrysum arenarium (L.)<br />
Moench.<br />
Animale. Insecte: : Oryctes nasicornis L., Morimus finereus Muls., Mantis religiosa L.. Herpetofauna:<br />
Zamenis longissimus, Coronella austriaca. Păsări: Falco vespertinus, Crex crex, Circus<br />
cyaneus, Hieraaetus pennatus, Columba oenas. Mamifere: Felis silvestris, Pipistrellus pipistrellus,<br />
P. kuhlii, Nyctalus leisleri, Myotis daubentonii.<br />
Starea generală. Complexul inclu<strong>de</strong> diverse biotopuri <strong>de</strong> pădure, <strong>de</strong> stepă şi <strong>de</strong> luncă. Complexele<br />
silvice includ fragmente naturale eterogene din păduri <strong>de</strong> stejar pedunculat (9St1Dt,<br />
8St2Sc, 8St2Fr, 8St1Ar1Sc, 7St2Fr1Ulc, 7St2Fr1Ar, 7St3Pa, 7St3Ar, 7St2Pa1Pin, 6St2Pa1Nu1Gl,<br />
6St2Pa1Gl1Sc, 6St4Pa, 6St4Sc, 5St3Fr1Sc1Ulc, 4St3Stp2Ar1Dt, 4St3Fr2Stp1Sc, 4St3Fr3Gl,
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
139<br />
4St3Fr2Stp1Gl, 3St3Pa3Sc1Nu, 3St2Stp2Fr2Ar1Dt), stejar pufos (9Stp1St, 8Stp2St, 8Stp1Fr1Ar,<br />
8Stp1Gl1Sc, 7Stp2Fr1Gl, 4Stp3Fr2St1Ar), frasin (9Fr1St, 9Fr1Gl, 8Fr1St1Sc, 7Fr3St, 7Fr2St1Ar,<br />
7Fr2St1Pa, 7Fr2Gl1Stp, 7Fr2Sc1St, 6Fr2St1Gl1Ulc, 6Fr3St1Gl, 5Fr3St2Gl, 5Fr2St2Sc1Ulm, 4Fr-<br />
4St1Gl1Dt, 4Fr3St2Gl1Ju, 4Fr3St2Gl1Dt, 5Fr3St1Pa1Dt, 4Fr3St1Ulc1Ju1Ar, 4Fr3St2Ar1Dt,<br />
4Fr3Stp2St1Ar, 4Fr3St2Gl1Sc, 4Fr3Gl2St1Dt), ulm (7Ulc3Dt, 6Ulc2St2Ar, 6Ulc3Gl1Ar). Din<br />
punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re teritorial predomină plantaţiile artificiale <strong>de</strong> specii autohtone – stejar pedunculat<br />
(10St) şi pufos (10Stp), ulm (10Ulc), precum şi <strong>de</strong> introducenţi: salcâm alb (10 Sc), glădiţă<br />
(10Gl), pin negru (10Pin), brad (10Mo) şi altele. Vegetaţia poienelor şi lizierelor este reprezentată<br />
<strong>de</strong> stepe primare <strong>de</strong> luncă şi <strong>de</strong> cele veritabile, precum şi <strong>de</strong> comunităţi <strong>de</strong>rivate <strong>de</strong> bărboasă.<br />
Versanţii abrupţi şi marginile văgăunilor care au fragmente <strong>de</strong>rogate <strong>de</strong> stepă întărite <strong>de</strong> <strong>de</strong>sişuri<br />
<strong>de</strong> arbori şi arbuşti, formate din specii <strong>de</strong> floră naturală şi din introducenţi. În vâlcea sunt prezente<br />
lunci cu umiditate variabilă, care periodic sunt inundate <strong>de</strong> viiturile apelor f. Nistrului.<br />
Teritoriile agricole abandonate sunt în proces <strong>de</strong> restabilire, aici are loc o succesiune lentă a<br />
comunităţii Lolietum herbosum.<br />
Zona C – VII.C. (VII.C.1. – VII.C.4.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă a zonei.104,82 ha. Zona inclu<strong>de</strong> 2 sectoare, ocupate <strong>de</strong> păşuni<br />
<strong>de</strong> stepă: sectoarele VII.C.1. (5,32 hа), VII.C.2. (5,9 hа), VII.C.4. (23,7 hа) şi <strong>de</strong> luncă –<br />
sectoarele VI.C.4. (23,7 hа): VI.C.4-1. Lunci cu umiditate variabilă (21,2 ha) – sector cu arbuşti<br />
al sectorului „Carier” şi VII.C.3. O mare parte a zonei (89,1 ha) este ocupată <strong>de</strong> plantaţii <strong>de</strong><br />
salcâm cu vârstă diferită a complexului „Cioburciu” (parcelele 1 şi 2).<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere<br />
Lilieci<br />
Total 298 9 6 47 14 5<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 70 80 80 90<br />
Cartea Roşie a Moldovei 5 2 6 0<br />
Lista IUCN 1 1 0<br />
Cartea Roşie a Europei 1 5<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 2 5 26 5 5<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 22 5<br />
Directiva Habitat, Anexa II 1 1 0<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 1 5 5 5<br />
Directiva Păsări 15<br />
Lista operaţională 10 4 2 11 2 1<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 4 5 1 11 3<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Plante - Achillea coarctata Poir., Amygdalus nana L Cerastium ucrainicum Pacz. ex Klok.,<br />
Goniolimon besserianum (Schult.) Kusn..<br />
Animale. Insecte: Calosoma sycophanta L., Ascalaphus macaronius Scop., Callimorpha quadripunctaria<br />
Poda., Saga pedo Pall., Papilio machaon L., Leucorrhinia pectoralis Charp. Herpetofauna:<br />
Zamenis longissimus, Coronella austriaca. Păsări: Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Egretta alba, Ciconia<br />
nigra, Plegadic alcinellus, Platalea leucorodia, Cygnus olor. Mamifere: Felis silvestris, Myotis daubentonii,<br />
Pipistrellus kuhlii.<br />
Starea generală. În zonă sunt foarte răspândite plantaţiile <strong>de</strong> introducenţi <strong>de</strong> vârstă diferită,<br />
în special cele cu salcâm alb. Păşunile sunt ocupate <strong>de</strong> asociaţii <strong>de</strong> stepă, care se <strong>de</strong>osebesc prin
140<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
gradul <strong>de</strong> <strong>de</strong>teriorare şi stare a covorului ierbos, în special distrus <strong>de</strong> bărboasă (Bothtyochloetum)<br />
şi foarte îmburuienat <strong>de</strong> păiuşuri (Festucetum), cu o compoziţie floristică bogată. Luncile veritabile<br />
şi cele înmlăştinite <strong>de</strong> pe sectorul inundat periodic şi <strong>de</strong> lungă durată al meandrului Nistrului sunt<br />
excesiv păscute, inclusiv şi atunci când sectorul este ud şi chiar şi în perioada inundaţiilor. Pe aceste<br />
locuri, <strong>pentru</strong> prima dată <strong>pentru</strong> fauna Moldovei a fost <strong>de</strong>scoperită libelula Leucorrhinia pectoralis<br />
Charp., inclusă în Lista Roşie a Europei şi în Anexa Convenţiei <strong>de</strong> la Berna.<br />
Fâşia riverană <strong>de</strong> protecţie a apelor „Răscăieţi - Olăneşti” – VIII<br />
Localizare : Raionul Ştefan-Vodă, lunca inundabilă a fluviului Nistru dintre s. Talmaza şi Cioburciu<br />
46° 32' 37" Lat N 29° 53' 08" Long E<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. 920,84 ha, inclusiv teritorii silvice 140,3 ha ale<br />
complexului „Palii”. Fâşia riverană <strong>de</strong> protecţie a apelor <strong>de</strong> la complexul „Baj” (amplasat <strong>de</strong> partea<br />
cealaltă a fluviului) cu meandre (dintre care cel mai mare este Unghiul Satului) cu cel mai<br />
îngust loc în regiunea s.Olăneşti.<br />
Altitudinea absolută: 0,7–5 m<br />
Structura fizică<br />
Descrierea generală<br />
geografică<br />
Teritoriul nucleului este amplasat în partea <strong>de</strong> sud-est a republicii, la o distanţă<br />
<strong>de</strong> 91 km la sud-est <strong>de</strong> municipiul Chişinău şi 36 km la sud-est <strong>de</strong> municipiul<br />
Tiraspol în limitele părţii <strong>de</strong> nord-est a câmpiei Cogâlnic.<br />
Relief Lunca inundabilă <strong>de</strong> jos a f. Nistru<br />
Bazinele acvatice Partea <strong>de</strong> jos a bazinului f. Nistru<br />
Descrierea generală geolo- Este alcătuit din nisipuri, argile, calcare din stratul superior al substratului basagicărabean<br />
al etajului geologic sarmatic din miocen;.<br />
Caracteristica landşaftului Lunca inundabilă a Nistrului <strong>de</strong> Jos cu soluri <strong>de</strong> luncă şi <strong>de</strong> luncă inundabilă şi<br />
înnămolite-mlăştinoase, cu păduri <strong>de</strong> luncă şi cu mlaştini ierboase<br />
Principalele tipuri <strong>de</strong> ecosisteme.<br />
Biotopuri acvatice:<br />
1. Fluviul – un ecosistem al segmentului Nistrului.<br />
2. Lacuri şi bazine <strong>de</strong> luncă permanente şi periodice (ape dulci stătătoare cu adâncime mică).<br />
3. Canalul, permanent-temporar legat cu fluviul.<br />
4. Vegetaţie acvatică care se <strong>de</strong>zvoltă în apă şi la suprafaţa ei.<br />
Păduri <strong>de</strong> luncă. Plopişuri pure <strong>de</strong> plop alb – 76,3%; Sălcete pure – 17,6%; Amestecuri <strong>de</strong> plop<br />
şi salcie – 6,1%. Vârsta medie – 49 ani. Formula speciilor edificatoare: 3SA3FR2PLA2FRA. Sunt<br />
reprezentate <strong>de</strong> 3 biotopuri.<br />
5. Păduri fluviale.<br />
6. Formaţiuni <strong>de</strong> salcie riverane (inclusiv pădurile înmlăştinite).<br />
7. Comunităţi din specii <strong>de</strong> arbuşti Salix (S. triandra şi S. purpurea) pe malurile bazinelor<br />
<strong>de</strong> apă şi în locuri <strong>de</strong> păstrare în<strong>de</strong>lungată a bălţilor.<br />
8. Păduri aluviale cu dominaţia frasinului.<br />
Plantaţii artificiale<br />
9. Plantaţii artificiale monodominante <strong>de</strong> Populus alba, P. nigra, Salix alba, Fraxinus excelsior.<br />
Vegetaţia ierboasă este reprezentată <strong>de</strong> comunităţile <strong>de</strong> luncă şi <strong>de</strong> vegetaţie acvatică şi palustră<br />
10. Lunci cu ierburi înalte.<br />
11. Păşuni <strong>de</strong> luncă.<br />
12. Lunci ume<strong>de</strong> şi mlaştini.<br />
13. Desişuri <strong>de</strong> trestie.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 164 21 10 94 19<br />
Completitudinea datelor (în%) 80 80 70 80 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei 7 2<br />
Lista IUCN 2 1<br />
Cartea Roşie a Europei 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 6 60 6<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 33 0<br />
Directiva Habitat, Anexa II 1 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 7 1<br />
Directiva Păsări 19<br />
Lista operaţională 1 2 26 3<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 29<br />
141<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare <strong>de</strong> plante: Carex pseudocyperus L., o specie rară în stare critică răspândită<br />
numai în <strong>zona</strong> Nistrului <strong>de</strong> Jos.<br />
Speciile caracteristice şi rare <strong>de</strong> animale. Herpetofauna. Specii caracteristice : Lacerta viridis,<br />
L. agilis, Natrix natrix, Hyla arborea, Rana esculenta. Еxemple <strong>de</strong> specii rare Coronella<br />
austriaca. Păsări: Sunt prezente păsări <strong>de</strong> pădure, <strong>de</strong> luncă, <strong>de</strong> câmp, acvatice şi palustre, printre<br />
care predomină paserinele mici. Sunt foarte multe păsări ale complexului acvatic-palustru şi <strong>de</strong><br />
luncă. Des sunt întâlnite diverse specii <strong>de</strong> stârci, ciocănitori, bufniţe, fazani. În timpul migraţiilor<br />
sunt comune culicii, raţele, păsările răpitoare. Exemple <strong>de</strong> specii rare: Falco vespertinus,<br />
Egretta alba, Ciconia nigra, Pernis apivorus, Falco cherrug, Circus cyaneus, Columba oenas, Asio<br />
flammeus. Mamifere. Specii caracteristice: Erinaceus europaeus, Talpa europaea, Sorex araneus,<br />
Dryomys nitedula, Apo<strong>de</strong>mus agrarius, Apo<strong>de</strong>mus sylvaticus, Apo<strong>de</strong>mus flavicollis, Clethrionomys<br />
glareolus, Sus scrofa, Capreolus capreolus, Cervus elaphus, Vulpes vulpes, Mustela nivalis,<br />
Mustela putorius. Exemple <strong>de</strong> specii rare: Felis silvestris.<br />
Proprietatea terenurilor. 140,3 ha acoperite cu vegetaţie <strong>de</strong> pădure se află în proprietatea<br />
statului (Întreprin<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> Stat <strong>pentru</strong> silvicultură Tighina).<br />
Starea generală. Cea mai mare parte a acestui teritoriu este ocupată <strong>de</strong> păduri <strong>de</strong> luncă, care<br />
periodic sunt inundate în timpul viiturilor şi în arboretul cărora domină salcia albă (Salicetum<br />
inundatum - 9Sa1Pla, 5Sa3Pla2Fr, 5Sa2Fra2Fr1Ulc, 5Sa2Ulc2Fra1Pla, 4Sa4Pla2Fr, 3Sa3Pla2Ulc1Fr1Fra),<br />
plopul alb (formaţiunea Populeta- 9Pla1Sa, 6Pla4Sa, 5Pla2Sa2Ulc1Fr, 4Pla4Sa2Ulc)<br />
şi frasinul (formaţiunea Fraxineta - 7Fr2Pla1Ulc, 5Fr4Fra1Ulc, 4Fr3Ulc2Pla1Sa). Plantaţiile artificiale<br />
includ specii autohtone, precum Salix alba - 10Sа, Populus alba – 10Pla şi Fraxinus axcelsior<br />
- 10Fr. Starea actuală: aproximativ 70% din plantaţii sunt provenite din lăstăriş; plantaţiile<br />
autohtone constituie numai 42%, cele artificiale – 31% (majoritatea dintre ele au productivitate<br />
mică), iar <strong>de</strong>rivatele – 27%; 47% dintre plantaţii au o productivitate mică, fapt ce <strong>de</strong>monstrează<br />
condiţii necorespunzătoare <strong>pentru</strong> creştere şi un nivel nesatisfăcător <strong>de</strong> administrare (alegerea<br />
nepotrivită a speciilor <strong>pentru</strong> lucrările silviculturale, inoportunitate şi calitate inferioară a tăierilor<br />
silvice ş.a.); aproximativ 6% le constituie plantaţiile cu consistenţă redusă şi rărişurile. Teritorii<br />
<strong>de</strong>stul <strong>de</strong> extinse din fâşia riverană <strong>de</strong> protecţie a apelor csunt ocupate <strong>de</strong> vegetaţie <strong>de</strong> luncă,<br />
pe alocuri s-a păstrat pădurici rare din salcie albă. Complexul menţine o faună locală bogată <strong>de</strong><br />
păsări şi păsări-vizitatori, inclusiv şi dintre cele rare.
142<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Valoarea socială şi economică<br />
Acest complex este un obiect <strong>pentru</strong> observarea şi fotografierea peisajului şi a speciilor rare<br />
<strong>de</strong> animale, în special a păsărilor, în timpul rutelor turistice. Luncile pot fi utilizate drept fâneţe.<br />
Multe specii <strong>de</strong> păsări sunt obiecte ale vânătoarei <strong>de</strong> amatori.<br />
Pădurile:<br />
Pădurile: Veniturile posibile în urma folosinţei produselor pădurii (produsele lemnoase, nelemnoase<br />
fructe, pomuşoare, plante medicinale, vânătoarea), servicii etc.) în conformitate cu<br />
legislaţia în vigoare:<br />
- veniturile anuale <strong>de</strong> la pregătirea şi realizarea produselor lemnoase – 46 mii lei;<br />
- veniturile anuale <strong>de</strong> la pregătirea şi realizarea produselor nelemnoase – 2,1 mii;<br />
- venituri anuale <strong>de</strong> la folosirea în scopuri vânătoreşti – 44,2 mii lei;<br />
- total venituri – 92,3 mii lei.<br />
Zona A – VIII.A. (VIII.A.1. – VIII.A.3.). 144,4 ha. Inclu<strong>de</strong> 3 sectoare: VIII.A.1. „Unghiul<br />
Răscăeţi” (44,4ha, fond acvatic) – o fâşie cu lăţimea 50-60m amplasată în spatele digului <strong>de</strong> stat,<br />
care face parte din fâşia riverană <strong>de</strong> protecţie a apelor, mărginită <strong>de</strong> VI.C.1.; VIII.A.2. Sectoarele<br />
30E şi 30F ale complexului „Palii” (8,7 ha); VIII.A.3 „Unghiul Satului” – un meandru al<br />
Nistrului în<strong>de</strong>părtat şi foarte puţin vizitat (91,3 ha).<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 83 10 94 19<br />
Completitudinea datelor (în %) 70 70 80 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei 6 2<br />
Lista IUCN 2 1<br />
Cartea Roşie a Europei 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 6 60 6<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 24 0<br />
Directiva Habitat, Anexa II 1 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 7 1<br />
Directiva Păsări 19<br />
Lista operaţională 1 2 26 3<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 29<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Plante: Carex pseudocyperus L.<br />
Animale: Herpetofauna: Coronella austriaca. Păsări: : Falco vespertinus, Egretta alba, Ciconia<br />
nigra, Pernis apivorus, Falco cherrug, Columba oenas, Asio flammeus. Mamifere: Felis silvestris.<br />
Starea generală. Vegetaţia <strong>de</strong> bază este reprezentată <strong>de</strong> pădurile fundamentale şi cele <strong>de</strong>rivate<br />
cu un grad diferit <strong>de</strong> afectare şi cu dominaţia sălciei albe (Salicetum inundatum - 9Sa1Pla, 5Sa3Pla-<br />
2Fr, 5Sa2Fra2Fr1Ulc, 5Sa2Ulc2Fra1Pla, 4Sa4Pla2Fr, 3Sa3Pla2Ulc1Fr1Fra), a plopului alb (Populetum<br />
- 9Pla1Sa, 6Pla4Sa, 5Pla2Sa2Ulc1Fr, 4Pla4Sa2Ulc) şi a frasinului (Fraxineta - 7Fr2Pla1Ulc,<br />
5Fr4Fra1Ulc, 4Fr3Ulc2Pla1Sa). S-au păstrat sectoare (30E şi 30F ale complexului „Palii”) <strong>de</strong> păduri<br />
seculare – 60-100 ani - cu plop alb (7PLA2ULC1DT) şi cu frasin (3FR3ULC2FRA1STDM).<br />
Pe meandrul „Unghiul Satului” creşte un stejar pedunculat, diametrul tulpinei căruia are aproximativ<br />
1,2m şi care nu este inclus în lista arborilor seculari, ocrotiţi <strong>de</strong> stat. O parte din meandru<br />
(parcelele 32-33 ale complexului „Palii”) este acoperită cu plantaţii <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> floră naturală<br />
Sali alba (10Sа), Populus alba (10Pla) şi Fraxinus axcelsior (10Fr). Sunt prezente multe bălţi
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
143<br />
care se păstrează timp în<strong>de</strong>lungat. Vegetaţia ierboasă este reprezentată <strong>de</strong> luncile jilave şi înmlăştinite<br />
amplasate eterogen ce conţin o multitudine <strong>de</strong> libelule – sunt înregistrate 11 specii,<br />
inclusiv Gomphus flavipes Pz. care face parte din lista Convenţiei <strong>de</strong> la Berna.<br />
Zona B – VIII.B. (VIII.B.1. – VIII.B.3.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă a zonei. 275,1 ha. Zona inclu<strong>de</strong> 3 sectoare: VIII.B.1. Sectorul<br />
Nistrului pe tot întinsul complexului, cu o suprafaţă <strong>de</strong> 240 ha; VIII.B.2. – 30,2 ha – bazine<br />
acvatice semiuscate ale gospodăriei piscicole abandonate, amplasate pe locul cel mai în<strong>de</strong>părtat al<br />
meandrului „Unghiul Răscăeţi”; VIII.B.3. – 4,9 ha – sectoarele 30 C şi D ale complexului „Palii”.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 30 10 94 19<br />
Completitudinea datelor (în %) 70 70 80 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei 6 2<br />
Lista IUCN 2 1<br />
Cartea Roşie a Europei 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 6 60 6<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 24 0<br />
Directiva Habitat, Anexa II 1 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 7 1<br />
Directiva Păsări 19<br />
Lista operaţională 2 26 3<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 29<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Animale. Herpetofauna: Coronella austriaca. Păsări: : Falco vespertinus, Egretta alba, Ciconia<br />
nigra, Pernis apivorus, Falco cherrug, Columba oenas, Asio flammeus. Mamifere: Felis silvestris.<br />
Starea generală. Vegetaţia acvatică a Nistrului pe tot întinsul complexului nu este studiată. Pe<br />
teritoriul zonei, <strong>de</strong>-a lungul malului fluviului s-au păstrat sectoare mici <strong>de</strong> lunci veritabile. Bazinele<br />
acvatice semiuscate au fost acoperite <strong>de</strong> <strong>de</strong>sişuri <strong>de</strong> trestii. Teritoriul este bogat în păsări ale<br />
complexului acvatic şi palustru, inclusiv multe specii rare.<br />
Zona C – VIII.C. (VIII.C.1. – VIII.C.6.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă a zonei. 501,34 ha. Zona inclu<strong>de</strong> 2 sectoare, care la rândul<br />
lor se subdivid în câteva sectoare mai mici: VIII.C.1. „Năsi” (68,58 ha). Inclu<strong>de</strong> meandrul <strong>de</strong><br />
dimensiuni mari şi complexul „Palii” care urmează după el în jos pe cursul fluviului (parcelele<br />
30-31), cu excepţia zonelor A şi B. Partea întinsă a complexului ocupă fâşia riverană şi baza<br />
meandrului, cunoscută ca „Unghiul Satului”, şi reprezintă partea marginală a sectorului zonei.<br />
VIII.C.1.1 Teritoriul fondului acvatic (22 ha); VIII.C.1-2. Teritoriul fondului <strong>de</strong> rezervă al comunei<br />
Purcari la baza meandrului (9,48 ha); VIII.C.1-3 Parcelele 30-31 ale complexului „Palii”<br />
(37,1 ha). VIII.C.2 Fâşia riverană <strong>de</strong> protecţie a apelor (<strong>de</strong> la meandrul Unghiul Satului până la<br />
s. Olăneşti) ce conţine un sector intercalat din fondul <strong>de</strong> rezervă al comunei Olăneşti (se află la<br />
hotar cu comuna Purcari) şi o mlaştină adiacentă (182,09 ha). VIII.C.2-1. Teritoriul fondului<br />
acvatic (160,27 ha); VIII.C.2-2. Sector din fondul <strong>de</strong> rezervă al s. Olăneşti, care face parte din<br />
fîşia riverană <strong>de</strong> protecţie a apelor (13,31 ha). VIII.C:2-3 Păşunea înmlăştinită <strong>de</strong> la marginea<br />
s. Olăneşti (8,51 ha).
144<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 133 21 10 94 15<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 80 70 80 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei 7 3<br />
Lista IUCN 2 1<br />
Cartea Roşie a Europei 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 6 60 7<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 33 0<br />
Directiva Habitat, Anexa II 1 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 7 0<br />
Directiva Păsări 19<br />
Lista operaţională 2 28 4<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 29<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Animale: Herpetofauna: Coronella austriaca. Păsări: : Falco vespertinus, Egretta alba, Ciconia<br />
nigra, Circus cyaneus, Pernis apivorus, Falco cherrug, Columba oenas, Asio flammeus. Mamifere:<br />
Felis silvestris.<br />
Starea generală. Meandrul „Unghiul Răscăeţi” este ocupat <strong>de</strong> o luncă fâneaţă, utilizată <strong>pentru</strong><br />
păşunat, cu o fâşie îngustă <strong>de</strong> plop, salcie, ulm <strong>de</strong>-a lungul malului şi cu comunităţi <strong>de</strong> luncă veritabilă<br />
<strong>de</strong> graminee a formaţiunilor Elytrigieta repensi şi Poaeta pratensisi. Teritoriul fondului <strong>de</strong> rezervă a<br />
com. Purcari <strong>de</strong> la baza meandrului, anterior ocupat cu luncă artificială <strong>de</strong> fâneaţă (Poa pratensis şi<br />
Elytrigia repens), în prezent este utilizat ca păşune cu o presiune mare. Luncile jilave, ume<strong>de</strong>, uneori<br />
înmlăştinite şi mlaştinile mici sub formă <strong>de</strong> sectoare mărunte se întâlnesc pe întreg teritoriul zonei.<br />
Sectoare nu prea mari sunt acoperite <strong>de</strong> păduri <strong>de</strong> luncă cu prevalarea plopului alb (6PLA3ULC1DT,<br />
9PLA1ULC, 6PLA3SA1FR), a frasinului (7FR2PLA1ULC, 6FRA4FR, 6FR2PLA1SA1ULC, 6FR-<br />
4FRA) şi a sălciei albe (7SA3PLA); în unele este prezent arţarul agresiv american.<br />
„Purcari” - IX<br />
Localizare : Raionul Ştefan-Vodă, la nord <strong>de</strong> s. Olăneşti<br />
46° 30' 34" Lat N 29° 52' 51" Long E<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. 144,7 ha. Sector situat pe versantul afectat <strong>de</strong> alunecări<br />
<strong>de</strong> teren, la nord <strong>de</strong> s. Olăneşti, inclu<strong>de</strong>: fragmente <strong>de</strong> stepă un<strong>de</strong> se <strong>de</strong>zvoltă activ arbuşti,<br />
plantaţii artificiale şi 2 păşuni (С(P)23 şi С(P)24).<br />
Altitudinea absolută: 18–130 м<br />
Structura fizică<br />
Descrierea generală<br />
geografică<br />
Teritoriul nucleului este amplasat în partea <strong>de</strong> sud-est a republicii, la o distanţă<br />
<strong>de</strong> 91 km la sud-est <strong>de</strong> municipiul Chişinău şi 40 km la sud-est <strong>de</strong> municipiul<br />
Tiraspol în limitele părţii <strong>de</strong> nord-est a câmpiei Cogâlnic.<br />
Relief Partea <strong>de</strong> mijloc a versantului f. Nistru<br />
Bazinele acvatice Partea <strong>de</strong> jos a bazinului f. Nistru<br />
Descrierea generală geolo- Este alcătuit <strong>de</strong> nisipuri, argile, aleurite din grosimea indivizibilă a substratului<br />
gică<br />
hersonian – al etajului geologic meotic; nisip, argilă, calcar din substratului<br />
superior nou rusesc al etajului geologic ponţian din pliocen<br />
Caracteristica landşaftului Câmpia tcardiţiană <strong>de</strong> altitudine joasă, compusă din argile şi aleurite cu cernoziom<br />
obişnuit şi carbonatic situat pe solurile argilo-nisipoase viguroase <strong>de</strong> pădure
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Tipuri <strong>de</strong> bază <strong>de</strong> ecosisteme<br />
1. Desişuri naturale cu arbori şi arbuşti, cu arbuşti din flora naturală, situate pe versanţii erodaţi.<br />
2. Plantaţii artificiale <strong>de</strong> culturi lemnoase.<br />
3. Comunităţi <strong>de</strong> stepă.<br />
4. Pârloage multianuale.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 133 8 7 39<br />
Completitudinea datelor (în %) 70 60 75 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei<br />
Lista IUCN<br />
6 2 1<br />
Cartea Roşie a Europei 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 3 7 40<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 8<br />
Directiva Habitat, Anexa II 1 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 1 7<br />
Directiva Păsări 7<br />
Lista operaţională 5 2 3 13<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 3 6 1 11<br />
145<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare <strong>de</strong> plante: Crocus reticulatus Stev. ex Adams, Cerastium ucrainicum<br />
Pacz. ex Klok., Seseli tortuosum L.<br />
Speciile caracteristice şi rare <strong>de</strong> animale<br />
Insecte - exemple <strong>de</strong> specii rare: Mantis religiosa L., Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L., Papilio machaon<br />
L., Zerynthia polyxena Denis et Schiff., Xylocopa valga Gerst. Lucanus cervus L. Herpetofauna:<br />
Specii commune: Lacerta viridis, Lacerta agilis, Hyla arborea. Еxemple <strong>de</strong> specii rare: Coronella<br />
austriaca. Păsări: Sunt caracteristice păsările biotopurilor ierboase <strong>de</strong>schise. Exemple <strong>de</strong> specii<br />
rare Circus cyaneus.<br />
Proprietatea terenurilor. Terenurile comunei Purcari şi o păşune a comunei Olăneşti.<br />
Starea generală. Complexul inclu<strong>de</strong> plantaţii silvice, fragmente cu arbuşti ale variantelor<br />
antropogene <strong>de</strong> stepă şi păşuni, reprezentate <strong>de</strong> pârloage vechi. Acest teritoriu este important<br />
<strong>pentru</strong> menţinerea herpetofaunei şi a populaţiei <strong>de</strong> păsări <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> bogate, care este reprezentată<br />
în special <strong>de</strong> păsări terestre, dar se întâlnesc şi multe specii <strong>de</strong> răpitoare, printre care sunt<br />
înregistrate numeroase specii rare.<br />
Valoarea socială şi economică. O parte a sectorului trebuie păstrată sub formă <strong>de</strong> rezervaţie<br />
a vegetaţiei <strong>de</strong> stepă şi <strong>pentru</strong> obţinerea materiei semincere, <strong>de</strong>oarece aici cresc edificatorii<br />
stepei înţelenite – negară penată, amestec <strong>de</strong> ierburi <strong>de</strong> stepă şi variate specii <strong>de</strong> plante. O parte<br />
din teritoriu trebuie utilizat ca păşune cu presiune reglementată. Speciile Coturnix coturnix,<br />
Phasianus colchicus care locuiesc aici sunt obiecte ale vânătoarei <strong>de</strong> amatori.<br />
Zona B – IX.B.(IX.B.1.-IX.B.2.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. 115 ha. Inclu<strong>de</strong> 2 teritorii: IX.B.1. Teritorii <strong>de</strong> stepă<br />
cu fragmente <strong>de</strong> stepă primară, un<strong>de</strong> activ se <strong>de</strong>zvoltă arbuştii din complexul „Hamza” (55 ha);<br />
IX.B.2. – plantaţii forestiere (60 ha).
146<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 133 8 7 39<br />
Completitudinea datelor (în %) 70 60 75 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei<br />
Lista IUCN<br />
6 2 1<br />
Cartea Roşie a Europei 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 3 7 40<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 8<br />
Directiva Habitat, Anexa II 1 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 1 7<br />
Directiva Păsări 7<br />
Lista operaţională 5 2 3 13<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 3 6 1 11<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Plante - Crocus reticulatus Stev. ex Adams, Cerastium ucrainicum Pacz. ex Klok., Seseli tortuosum L.<br />
Animale. Insecte: Mantis religiosa L., Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L., Papilio machaon L., Zerynthia<br />
polyxena Denis et Schiff., Xylocopa valga Gerst. Lucanus cervus L. Herpetofauna: Coronella austriaca.<br />
Păsări: Circus cyaneus.<br />
Starea generală. Versantul afectat <strong>de</strong> alunecări <strong>de</strong> terenuri este acoperit cu o plantaţie forestieră<br />
antierozională, cu o vie bătrână abandonată, cu fragmente mici <strong>de</strong> stepă veritabilă <strong>de</strong><br />
păiuş-negară cu participarea Stipa lessingiana Trin. et Rupr (Festuceto-Stipetum (lessingiana)herbosum)<br />
şi fragmente mici <strong>de</strong> stepă <strong>de</strong> luncă cu prezenţa S. tirsa (Festuceto - Stipetum (tirsa)herbosum),<br />
precum şi o păşune. Partea <strong>de</strong> sud, ce conţine comunităţi <strong>de</strong> stepă Festucetum <strong>de</strong>teriorate<br />
şi îmburuienate, cu participarea sporadică în covorul ierbos a Stipa lessingiana, este<br />
păscută, iar în partea cea mai <strong>de</strong> sus a versantului este amplasată o păşune a satului Purcari care<br />
se întin<strong>de</strong> <strong>de</strong>-a lungul versantului şi care este sărăcită <strong>de</strong> păşunatul excesiv şi bătătorită, cu fragmente<br />
<strong>de</strong> pârloagă cu braz<strong>de</strong> <strong>de</strong> graminee, cu raigras, bărboasă şi cu firuţă.<br />
Zona C – IX.C.(IX.C.1.-IX.C.2.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. 29,7 ha. Zona uneşte teritoriile păşunilor: IX.C.1.<br />
Păşunea comunei Purcari - С(P).23, IX.C.2. Păşunea comunei Olăneşti - С(P).24.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpeto<br />
fauna<br />
Total 28 4<br />
Completitudinea datelor (în%)<br />
Cartea Roşie a Moldovei<br />
Lista IUCN<br />
Cartea Roşie a Europei<br />
60<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn<br />
Directiva Habitat, Anexa II<br />
3<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 3<br />
Păsări Mamifere Lilieci
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpeto<br />
Directiva Păsări<br />
Lista operaţională<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU)<br />
fauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
147<br />
Starea generală. Păşunea comunei Purcari - С(P).23 – este o pârloagă veche (are mai mult <strong>de</strong><br />
10 ani) cu tufe <strong>de</strong> graminee multianuale şi cu o succesiune lentă <strong>de</strong> Lolietum herbosum. Următoarea<br />
etapă Bothtriochloetum aici se află la etapa iniţială <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare. Covorul ierbos inclu<strong>de</strong> 22 <strong>de</strong><br />
specii <strong>de</strong> plante. Lolium şi Bothriochloa se menţin în covorul ierbos <strong>de</strong> mulţi ani şi suportă bine<br />
compactarea solului, însă în timpul unui păşunat suprasolicitat are loc formarea învelişului ierbos<br />
rărit şi este dificilă pătrun<strong>de</strong>rea în comunitate a altor plante furajere. De aceea speciile însoţitoare<br />
sunt reprezentate în special <strong>de</strong> buruiene şi alte specii care sunt mai puţin consumate. Inclu<strong>de</strong> sectoare<br />
umezite nu prea mari cu o vegetaţie hidrofilă. Păşunea are o productivitate mică, <strong>de</strong> o calitate<br />
foarte mică condiţionată <strong>de</strong> învelişul ierbos rărit, oprimarea plantelor, secătuirea raigrasului, lipsa<br />
totală a amestecului <strong>de</strong> ierburi şi a leguminoaselor furajere. Cauzele secătuirii păşunii sunt: supraîncărcarea<br />
cu păşunat nesistematizat, păşunatul timpuriu şi sfârşitul tardiv al acestuia, lipsa pauzelor<br />
în exploatare. Lipsesc ierburile furajere ale comunităţilor primare. Este raţional <strong>de</strong> exploatat<br />
această păşune după activităţi <strong>de</strong> îmbunătăţire radicală a ei (înlocuirea învelişului ierbos prin<br />
metoda <strong>de</strong> însămînţare cu amestec <strong>de</strong> plante graminee şi leguminoase) şi în<strong>de</strong>părtarea tufarilor.<br />
Păşunea comunei Olăneşti - С(P).24. este o pârloagă veche (cu vârstă mai mare <strong>de</strong> 10 ani)<br />
cu tufe <strong>de</strong> graminee multianuale şi cu o succesiune lentă, învelişul ierbos este reprezentat <strong>de</strong> asociaţia<br />
Lolietum herbosum, pe alocuri <strong>de</strong> comunităţi cu predominarea Bothriochloa ischaemum<br />
şi Poa angustifolia. Covorul ierbos inclu<strong>de</strong> 23 <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> plante. Păşune amplasată lângă sat cu<br />
un covor ierbos rărit, cu braz<strong>de</strong> <strong>de</strong> graminee secătuite, cu predominarea buruienilor şi speciilor<br />
necomestibile, este puţin valoroasă din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al nutreţului şi are o productivitate<br />
mică. Cauzele secătuirii sunt: exploatarea intensivă în calitate <strong>de</strong> păşune <strong>de</strong> lângă sat <strong>pentru</strong><br />
toate speciile animale domestice, inclusiv a caprelor, fără a respecta regulile <strong>de</strong> păşunat raţional.<br />
La moment este consi<strong>de</strong>rat un teren furajer puţin valoros. Necesită înlocuirea învelişului ierbos.<br />
Sectorul „Lunca Olăneşti-Crocmaz” – X<br />
Localizare : Raionul Ştefan-Vodă, lunca inundabilă a fluviului Nistru dintre s. Olăneşti şi Crocmaz<br />
46° 28' 59" Lat N 29° 57' 16" Long E<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. 1614,2 ha, inclusiv fondul silvic <strong>de</strong> 406,6 ha din complexul<br />
„Olăneşti”. Complexul este alcătuit din 2 teritorii. A. O serie <strong>de</strong> meandre adânci cu o fâşie<br />
riverană între ele, inclu<strong>de</strong> rezervaţii naturale; B. Complexul „Aivazia” în lunca dintre satele Olăneşti<br />
şi Crocmaz, cu lunci naturale, sectoare agricole şi o reţea ramificată <strong>de</strong> canale <strong>pentru</strong> irigare.<br />
Altitudinea absolută: 1–2,5 m<br />
Structura fizică<br />
Descrierea generală<br />
geografică<br />
Teritoriul nucleului este amplasat în partea <strong>de</strong> sud-est a republicii, la o distanţă<br />
<strong>de</strong>102 km la sud-est <strong>de</strong> municipiul Chişinău şi 46 km la sud-est <strong>de</strong> municipiul<br />
Tiraspol în limitele părţii <strong>de</strong> nord-est a câmpiei Cogâlnic.<br />
Relief Partea <strong>de</strong> mijloc a versantului luncii f. Nistru<br />
Bazinele acvatice Partea <strong>de</strong> jos a bazinului f. Nistru<br />
Descrierea generală geolo- Este alcătuit nisipuri, argile, aleurite din grosimea indivizibilă a substratului<br />
gică<br />
hersonian – al etajului geologic meotic<br />
Caracteristica landşaftului Lunca inundabilă a Nistrului <strong>de</strong> Jos cu soluri <strong>de</strong> luncă şi <strong>de</strong> luncă inundabilă şi<br />
înnămolite-mlăştinoase, cu păduri <strong>de</strong> luncă şi cu mlaştini ierboase
148<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Principalele tipuri <strong>de</strong> ecosisteme<br />
Biotopuri acvatice:<br />
1. Fluviul – un ecosistem al segmentului Nistrului.<br />
2. Lacuri şi bazine <strong>de</strong> luncă permanente şi periodice (ape dulci stătătoare cu adîncime mică).<br />
3. Vegetaţie acvatică care se <strong>de</strong>zvoltă în apă şi la suprafaţa ei.<br />
4. Canalul, permanent-temporar umplut cu apă.<br />
5. Sistemele <strong>de</strong> drenaj cu apă dulce, lacuri şi obiecte pline cu apă legate <strong>de</strong> ele.<br />
6. Canale cu ape sărate.<br />
Păduri <strong>de</strong> luncă. Plopişuri pure <strong>de</strong> plop alb – 61,6%; Sălcete pure – 30,1%; Vîrsta medie – 47<br />
ani. Formula speciilor edificatoare 5FR3SA2PLA. Este reprezentată <strong>de</strong> 4 biotopuri.<br />
7. Păduri fluviale.<br />
8. Păduri <strong>de</strong> salcie<br />
9. Comunităţi din specii <strong>de</strong> tufari Salix (S. triandra şi S. purpurea) pe malurile bazinelor <strong>de</strong> apă<br />
şi în locuri <strong>de</strong> păstrare în<strong>de</strong>lungată a bălţilor.<br />
10. Păduri aluviale cu dominaţia frasinului.<br />
Plantaţii artificiale<br />
11. Plantaţii artificiale monodominante <strong>de</strong> Populus alba, P. nigra, Salix alba, Fraxinus excelsior.<br />
Vegetaţia ierboasă este reprezentată <strong>de</strong> comunităţile <strong>de</strong> luncă înmlăştinite, reavene şi ume<strong>de</strong><br />
şi <strong>de</strong> mlaştini ierboase:<br />
12. Lunci cu ierburi înalte<br />
13. Păşuni <strong>de</strong> luncă.<br />
14. Lunci ume<strong>de</strong> şi mlaştini.<br />
15. Desişuri <strong>de</strong> trestie.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 206 7 38 10 108 27 7<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 60 70 70 80 80 60<br />
Cartea Roşie a Moldovei 3 5 1 9 4<br />
Lista IUCN 2 1 4 2<br />
Cartea Roşie a Europei 2 1 2<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 2 3 6 71 15 7<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 43 7 7<br />
Directiva Habitat, Anexa II 1 1 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 1 7 7 7<br />
Directiva Păsări 25<br />
Lista operaţională 6 2 3 32 7 2<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 5 5 1 33 4<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare <strong>de</strong> plante: Acorus calamus L., Vitis sylvestris C.C.Gmel., Trapa natans<br />
L., Salvinia natans L., Nymphoi<strong>de</strong>s peltata (S.G.Gmel.) O.Kuntze.<br />
Speciile caracteristice şi rare <strong>de</strong> animale<br />
Insecte - exemple <strong>de</strong> specii rare: Lucanus cervus L., Iphlici<strong>de</strong>s podalirius L., Papilio machaon<br />
L., Zerynthia polyxena Denis et Schiff., Xylocopa valga Gerst.. Herpetofauna. Specii caracteristice.<br />
Lacerta viridis, Natrix natrix, N. tessellata, Hyla arborea, Bombina bombina. Еxemple<br />
<strong>de</strong> specii rare: Emys orbicularis. Păsări. Sunt caracteristice păsările <strong>de</strong> pădure, <strong>de</strong> luncă,
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
149<br />
acvatice-palustre şi cele <strong>de</strong> câmp, printre care predomină paserinele mici. Sunt foarte multe<br />
păsări ale complexului acvatic-palustru şi <strong>de</strong> luncă. Sunt întâlnite <strong>de</strong>s diverse specii <strong>de</strong> stârci,<br />
ciocănitori, bufniţe, fazani. În timpul migraţiilor sunt comune culicii, raţele, păsările răpitoare.<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare: Falco cherrug, Falco vespertinus, Crex crex, Gallinago media, Egretta alba,<br />
Ciconia nigra, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Plegadis falcinellus, Cygnus olor, Circus cyaneus, Circus pygargus.<br />
Mamifere. Specii caracteristice: Erinaceus europaeus, Talpa europaea, Sorex araneus, Dryomys<br />
nitedula, Apo<strong>de</strong>mus agrarius, Apo<strong>de</strong>mus sylvaticus, Apo<strong>de</strong>mus flavicollis, Clethrionomys glareolus,<br />
Sus scrofa, Capreolus capreolus, Cervus elaphus, Vulpes vulpes, Mustela nivalis, Mustela putorius,<br />
Pipistrellus pygmaeus, Nyctalus noctula, M. daubentonii, Eptesicus serotinus. Exemple <strong>de</strong><br />
specii rare: Felis silvestris, Pipistrellus nathusii, Pipistrellus kuhlii, Plecotus austriacus.<br />
Proprietatea terenurilor. 406,6 ha acoperite cu vegetaţie <strong>de</strong> pădure se află în proprietatea<br />
statului (Întreprin<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> Stat <strong>pentru</strong> silvicultură Tighina), păşunile aparţin comunelor Olăneşti<br />
şi Crocmaz.<br />
Starea generală. Teritoriul are o structură spaţială complicată şi eterogenă, cu nucleul în<br />
locurile cu procese intensive <strong>de</strong> înmlăştinire şi <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a luncilor <strong>de</strong> altitudine joasă. Inclu<strong>de</strong><br />
păduri ume<strong>de</strong> <strong>de</strong> plop, heleşteie şi mlaştini mici, un ecosistem <strong>de</strong> canale, lunci şi mlaştini<br />
ierboase, terenuri agricole, în special în <strong>zona</strong> <strong>de</strong> agricultură <strong>de</strong> risc, în legătură cu nivelul înalt al<br />
apelor subterane şi cu procesele <strong>de</strong> salinizare cu săruri fitotoxice. Pădurile <strong>de</strong> luncă s-au păstrat<br />
pe meandrele Nistrului şi sunt reprezentate <strong>de</strong> comunităţi cu specia dominantă frasinul (6Fr4St,<br />
6Fr3Fra1Sa, 8Fr2Ara, 6Fr3Pla1Ara), s-au păstrat fragmente <strong>de</strong> păduri cu plop alb (7Pla3Fr)<br />
şi salcie albă (8Sa2Pla). Unele sectoare au fost <strong>de</strong>frişate şi înlocuite cu monoplantaţii <strong>de</strong> plop<br />
hibrid - 10Plc şi arţar 10Fra, cu vârsta <strong>de</strong> 25-60 ani. Pădurile sunt ocupate pe suprafeţe mari <strong>de</strong><br />
arţarul american (Acer negundo) care colonizează activ terenul, pon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> participare a căruia<br />
în arboret variază în limitele 10-40% (4Pla4Sa2Ara, 6Fr2Sa2Ara, 7Pla3Ara, 7Ara3Sa, 6Pla4Ara,<br />
7Fr2Pla1Ara, 7Fr3Ara, 7Pla3Ara, 5PLa3Ara2Fr, 7Pla1Ulv1Fr1Ara, 7Sa2Ulv1Ara, 7Sa2Ulc1Ara,<br />
9Pla1Ara). Starea actuală a pădurilor în ansamblu: aproximativ 60% din plantaţii sunt provenite<br />
din lăstăriş; aproximativ 5% din plantaţii sunt reprezentate <strong>de</strong> introducenţi; plantaţiile artificiale<br />
– 37% % (majoritatea dintre ele au productivitate mică), iar <strong>de</strong>rivatele – 5%; aproximativ 30%<br />
dintre plantaţii au o productivitate mică; aproximativ 28% le constituie plantaţiile cu consistenţă<br />
redusă şi rărişurile. În baza complexului biotopic variat s-a format o faună diversă a păsărilor,<br />
care se mai îmbogăţeşte cu păsările-vizitatori <strong>de</strong> pe malul stâng al zonei luncii Nistrului. Pe<br />
aceste locuri este concentrată o mare diversitate <strong>de</strong> păsări rare.<br />
Valoarea socială şi economică. Un obiect turistic valoros, în timpul vizitelor pot fi făcute<br />
observări şi se poate fotografia peisajul pădurilor <strong>de</strong> luncă, mlaştina Togai, specii rare <strong>de</strong> plante<br />
acvatice (în perioada <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare în masă), precum şi animale, în special răpitoare şi păsări<br />
potrivite <strong>pentru</strong> biotopurile acvatice, broasca ţestoasă <strong>de</strong> mlaştină, lilieci. Multe specii pot fi<br />
obiecte ale vânătoarei <strong>de</strong> amatori şi ale pescuitului. Este admisă colectarea plantelor medicinale.<br />
Pădurile: Veniturile posibile în urma folosinţei produselor pădurii (produsele lemnoase, nelemnoase<br />
fructe, pomuşoare, plante medicinale, vânătoarea), servicii etc.) în conformitate cu<br />
legislaţia în vigoare:<br />
- veniturile anuale <strong>de</strong> la pregătirea şi realizarea produselor lemnoase – 133,4 mii lei;<br />
- veniturile anuale <strong>de</strong> la pregătirea şi realizarea produselor nelemnoase – 6 mii;<br />
- venituri anuale <strong>de</strong> la folosirea în scopuri vânătoreşti – 128,1 mii lei;<br />
- total venituri – 267,5 mii lei.<br />
Zona A – X.A. (X.A.1.-X.A.4)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. 132,48 ha. Inclu<strong>de</strong> 4 sectoare: X.A.1. Fondul forestier<br />
(50,8 ha) – parcela 41 (subparcelele A, B, C, D, E, F, G); X.A.2. suprafaţa <strong>de</strong> 26,38 ha, inclu<strong>de</strong>
150<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
X.A.2-1. Fondul forestier (18,6 ha) – parcela 42 (subparcelele C, D, E, F, G) şi X.A.2-2 Rezervorul<br />
<strong>de</strong> la baza meandrului (fondul acvatic) şi subparcela silvică 42G – 7,78 ha; X.A.3 Rezervaţia<br />
naturală „Mlaştina Togai” (47,2 ha) – partea centrală a cartierului 43VI. X.A.4 „Nucleul Aivaziei”<br />
(8,1 ha) inclu<strong>de</strong> X.A.4-1. Fondul <strong>de</strong> rezervă al primăriei Crocmaz (2,1 ha) şi X.A.4-2. Un<br />
fragment <strong>de</strong> canal magistral (6 ha), adiacent la X.A.4-1. „Nucleul Aivaziei” reprezintă partea<br />
centrală înmlăştinită a complexului, care inclu<strong>de</strong>: un fragment <strong>de</strong> canal magistral <strong>de</strong> drenaj şi<br />
este acoperită cu o vegetaţie <strong>de</strong> mlaştină ierboasă şi <strong>de</strong> luncă înmlăştinită; precum şi fâşia care<br />
mărgineşte sectorul înmlăştinit (fondul <strong>de</strong> rezervă a comunei Crocmaz) cu lunci jilave şi ume<strong>de</strong>.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 128 7 24 8 108 27 7<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 60 70 80 80 60<br />
Cartea Roşie a Moldovei 2 5 1 9 4<br />
Lista IUCN 1 1 4 2<br />
Cartea Roşie a Europei 1 1 2<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 1 3 4 71 15 7<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 43 7 7<br />
Directiva Habitat, Anexa II 1 1 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 1 5 7 7<br />
Directiva Păsări 25<br />
Lista operaţională 3 2 3 32 7 2<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 3 5 1 33 4<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Plante - Hydrocharis morsus-ranae L., Salvinia natans (L.) All., Vitis sylvestris C.C.Gmel.<br />
Animale. Insecte: Lucanus cervus L., Iphlici<strong>de</strong>s podalirius L., Papilio machaon L., Zerynthia<br />
polyxena Denis et Schiff., Xylocopa valga Gerst., Gomphus flavipes Pz. Herpetofauna: Emys orbicularis.<br />
Păsări: Falco cherrug, Falco vespertinus, Crex crex, Gallinago media, Egretta alba, Ciconia<br />
nigra, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Plegadis falcinellus, Cygnus olor, Circus cyaneus, Circus pygargus. Mamifere<br />
Felis silvestris, Pipistrellus nathusii, Pipistrellus kuhlii, Plecotus austriacus.<br />
Starea generală. Teritoriul este ocupat <strong>de</strong> comunităţi <strong>de</strong> plop, cele mai valoroase sunt cenozele<br />
<strong>de</strong> 65-95 ani Fraxineto-Populetum(alba) şi Populetum (alba) rubosum. Sunt prezente păduri<br />
cu <strong>de</strong>sişuri greu <strong>de</strong> străbătut, cu arboret uscat în picioare şi arbori căzuţi semiputreziţi. Se întâlneşte<br />
sporadic stejarul pedunculat, cu diametrul tulpinii <strong>de</strong> la 60 cm până la 1m. Pe această<br />
suprafaţă predomină pădurile cu frasin (6Fr4St, 6Fr3Fra1Sa, unele comunităţi sunt colonizate<br />
<strong>de</strong> Acer negundo - 8Fr2Ara, 6Fr3Pla1Ara), s-au păstrat fragmente <strong>de</strong> păduri cu salcie albă (8Sa-<br />
2Pla), unele sectoare au fost <strong>de</strong>frişate şi înlocuite cu monoplantaţii <strong>de</strong> plop hibrid (10Plc) şi<br />
frasin -10Fra – cu vârsta <strong>de</strong> 25-50 <strong>de</strong> ani. Se întâlnesc sectoare mici <strong>de</strong> lunci jilave şi ume<strong>de</strong>.<br />
Vegetaţia rezervaţiei naturale „Mlaştina Togai”, partea înmlăştinită centrală a complexului „Aivazia”,<br />
formată bine în locurile puţin adânci ale canalelor <strong>de</strong> irigaţie şi pe malurile rezervoarelor<br />
cu apă, este reprezentată <strong>de</strong> formaţiunile Phragmiteta australisi, Scirpeta tabernaemontanii, S.<br />
lacustrisi, Typheta angustifoliae ale mlaştinilor ierboase tipice. Pe marginea mlaştinii se hrănesc<br />
Phalacrocorax pygmeus (IUCN-2000), Ph. carbo, precum şi Egretta alba, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s şi alţi<br />
bîtlani Plegadis falcinellus, Platalea leucorodia. Acest sector este folosit <strong>de</strong> multe păsări răpitoare<br />
Buteo buteo, Falco subbuteo, F. tinnunculus, Falco vespertinus, Milvus migrans, bufniţe Asio<br />
otus, Athene noctua, Otus scops, Strix aluco. Este un habitat al Bombina bombina, Hyla arborea
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
151<br />
(IUCN-2000). A fost înregistrată Pelobates fusca (CRM). Sunt înregistrate 15 specii <strong>de</strong> mamifere,<br />
habitatul este folosit <strong>de</strong> cele mai rare dintre ele Lutra lutra, Mustela lutreola (IUCN-2000),<br />
M. erminea. În pofida faptului că acest biotop are dimensiuni mici, au fost <strong>de</strong>pistate 19 specii <strong>de</strong><br />
libelule-insecte, legate <strong>de</strong> teritoriile acvatice-palustre. Printre ele sunt rare Gomphus flavipes Pz.<br />
(БК) şi Anax imperator Leach. Pe fragmentul <strong>de</strong> canal magistral, inclus în zonă, se <strong>de</strong>zvoltă activ<br />
vegetaţia acvatică cu populaţii mari <strong>de</strong> Salvinia natans (L.) All., Hydrocharis morsus-ranae L.; <strong>de</strong><br />
asemenea s-a înregistrat fluturele inclus în Cartea Roşie Iphlici<strong>de</strong>s podalirius L.<br />
Zona B – X.B. (X.B.1.-X.B.4)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. 510,52 ha. Inclu<strong>de</strong> 2 sectoare: X.B.1 (298,52 ha)<br />
rezervaţia naturală „Pădurea Olăneşti”, parcelele 38 şi 39 şi fâşia forestieră care uneşte meandrele,<br />
incluzând bazele lor, şi apoi încercuind „Mlaştina Togai” (parcelele 39-40, o parte a parcelele<br />
41-43, cu excepţia zonei A), unită <strong>de</strong> fâşia fondului acvatic, care se întin<strong>de</strong> <strong>de</strong> la <strong>zona</strong> X.B.2<br />
până la „Mlaştina Togai” între pădure şi digul <strong>de</strong> stat antiviitură. Inclu<strong>de</strong>: X.B.1-1. Rezervaţia<br />
naturală silvică Olăneşti (107,9 ha); X.B.1-2. Fâşia fondului acvatic, mlaştina mică şi canalul, pe<br />
alocuri umplut cu apă, precum şi 2 sectoare mici intercalate din partea fluviului între parcelele<br />
40 şi 42 (31,62 ha); X.B.1-3 Fondul forestier – parcela 40 şi o parte a parcelei 41 (58,7 ha); X.B.1-<br />
4. Fondul forestier (100,3 ha), parcelele 42 (subparcelele B, G, H, I, J, K, T1), 43 (excepţie făcând<br />
B, N1, R, S, T, U, V1); X.B.2. Sectorul Nistrului între Olăneşti şi Crocmaz (212 ha).<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 140 15 10 108 27 7<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 70 70 80 80 60<br />
Cartea Roşie a Moldovei 2 1 9 4<br />
Lista IUCN 1 4 2<br />
Cartea Roşie a Europei 1 2<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 2 6 71 15 7<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 43 7 7<br />
Directiva Habitat, Anexa II 1 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 7 7 7<br />
Directiva Păsări 25<br />
Lista operaţională 6 3 32 7 2<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 4 1 33 4<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Plante - Vitis sylvestris C.C.Gmel., Trapa natans L., Salvinia natans L., Nymphoi<strong>de</strong>s peltata<br />
(S.G.Gmel.) O.Kuntze.<br />
Animale. Herpetofauna: Emys orbicularis. Păsări: Falco cherrug, Falco vespertinus, Crex crex,<br />
Gallinago media, Egretta alba, Ciconia nigra, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Plegadis falcinellus, Cygnus olor,<br />
Circus cyaneus, Circus pygargus. Mamifere: Felis silvestris, Pipistrellus nathusii, Pipistrellus kuhlii,<br />
Plecotus austriacus.<br />
Starea generală. Teritoriul este acoperit, în principal, <strong>de</strong> comunităţi <strong>de</strong>rivate ale tipului parc<br />
ale formaţiunii Fraxineta (7Fr2St1Pla, 7Fr2Pla1Dt, 7Fr3St, 6Fr3Pla1Ulv, 5Fr5Sa) şi Populetа<br />
(9Pla1Ulv, 8Pla1Ulv1Fr, 9Pla1Dt), iar, pe alocuri, <strong>de</strong> cele fundamentale Fraxineto - Populetum<br />
(alba) ulmosum 65-75 ani. Pădurile sălbatice, greu <strong>de</strong> străbătut s-au păstrat doar pe locuri în<strong>de</strong>părtate<br />
ale meandrelor. Lângă cordonul pădurarului creşte un stejar secular pedunculat ocrotit
152<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
<strong>de</strong> stat. Pădurile sunt colonizate <strong>de</strong> arţarul american pe suprafeţe <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> mari, pon<strong>de</strong>rea acestuia<br />
în arboret variază în limitele 10-40 % (4Pla4Sa2Ara, 6Fr2Sa2Ara, 7Pla3Ara, 7Ara3Sa, 6Pla-<br />
4Ara, 7Fr2Pla1Ara, 7Fr3Ara, 7Pla3Ara, 5PLa3Ara2Fr, 7Pla1Ulv1Fr1Ara, 7Sa2Ulv1Ara, 7Sa2Ulc1Ara,<br />
9Pla1Ara) Plantaţiile artificiale includ speciile autohtone, cum sunt Salix alba - 10Sа,<br />
Populus alba – 10Pla, Fraxinus axcelsior - 10Fr şi specii ale ulmului (10Ulv şi 10Ulc), precum şi<br />
cele ale plopului hibrid – 10 Plc. La baza meandrului, în parcela 41 se află un sector înmlăştinit,<br />
pe maluri sunt răspândite grupuri ale vegetaţiei acvatice-palustre şi luncile înmlăştinite.<br />
Zona C – X.C.(X.C.1.-X.c.5.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. 971,2 ha. Lunca Olăneşti-Crocmaz. Inclu<strong>de</strong> 5 sectoare,<br />
care, la rândul lor, se subdivid în câteva secţiuni mai mici: X.C.1. Păşunea şi fâşia îngustă<br />
a fondului acvatic din meandrul „Pădurea Olăneşti” (26,03 ha) este constituită din: X.C.1-1.<br />
Păşune (13,31 ha) şi X.C.1-2. Fâşia fondului acvatic, ce urmează să fie supusă împăduririi (12,72<br />
ha); X.C.2. Parcela 38 (o parte a subparcelei D şi sectorul Q) cu suprafaţa <strong>de</strong> 8,9 ha; X.C.3.<br />
Sectorul 42A (0,9 ha); X.C.4. Parcela 43 (parţial R, N1, S, T, U) cu suprafaţa <strong>de</strong> 5,6 ha; X.C.5.<br />
„Aivazia sărată” (929,77 ha) inclu<strong>de</strong> 7 mici subdiviziuni: X.C.5-1. Păşunea primăriei Olăneşti<br />
(10,98 ha), întinsă <strong>de</strong>-a lungul digului antiviitură; X.C.5-2. Păşunea primăriei Olăneşti (4,45<br />
ha), întinsă <strong>de</strong>-a lungul canalului magistral <strong>de</strong> drenaj; X.C.5-3. Loturile <strong>de</strong> teren în proprietatea<br />
ţăranilor din Olăneşti din <strong>zona</strong> agriculturii <strong>de</strong> risc, din cauza solului salinizat (427,44 ha);<br />
X.C.5-4. Terenurile din fondul <strong>de</strong> rezervă al comunei Crocmaz (28,45 ha), incluzând şi păşunile.<br />
Aceste terenuri sunt amplasate total în <strong>zona</strong> agriculturii <strong>de</strong> risc, din cauza solului salinizat, dar<br />
în ultimul timp pe ele se creşte porumb; X.C.5-5 Loturile teren în proprietatea ţăranilor din<br />
Crocmaz (430,82 ha). Aproape total sunt situate în <strong>zona</strong> agriculturii <strong>de</strong> risc, din cauza apelor<br />
subterane apropiate <strong>de</strong> suprafaţă şi a solului salinizat; X.C.5-6. Păşunile comunei Crocmaz situate<br />
<strong>de</strong>-a lungul digului antiviitură (11,59 ha); X.C.5-7. Canalele <strong>de</strong> drenaj (16,04 ha), cu excepţia<br />
părţii acestuia din componenţa zonei IX.A.4.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 106 15 8 108 21<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 70 70 80 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei 1 9 1<br />
Lista IUCN 1 4 1<br />
Cartea Roşie a Europei 1 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 4 71 3<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 43<br />
Directiva Habitat, Anexa II 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 5<br />
Directiva Păsări 25<br />
Lista operaţională 1 3 32 1<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 1 33<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare.<br />
Animale. Herpetofauna: Emys orbicularis. Păsări. Falco cherrug, Falco vespertinus, Crex crex,<br />
Gallinago media, Egretta alba, Ciconia nigra, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Plegadis falcinellus, Cygnus olor,<br />
Circus cyaneus, Circus pygargus. Mamifere Felis silvestris.<br />
Starea generală. După suprafaţă prevalează loturile <strong>de</strong> teren în proprietatea ţăranilor ale<br />
complexului Aivazia, amplasate în <strong>zona</strong> agriculturii <strong>de</strong> risc, parţial abandonate din cauza
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
153<br />
umezirii în legătură cu apele subterane aflate aproape <strong>de</strong> suprafaţă şi din cauza salinizării solurilor,<br />
şi care sunt întretăiate <strong>de</strong> canalele <strong>de</strong> drenaj. Pe sectoarele neprelucrate se <strong>de</strong>zvoltă vegetaţia <strong>de</strong><br />
pionierat sau, reprezintă pârloage <strong>de</strong> diferită vârstă, în care sunt prezente graminee cu rizomi. Pe<br />
alocuri se întâlnesc lunci ume<strong>de</strong>, şi într-o măsură mai mică, cele jilave, precum şi lunci tipice <strong>pentru</strong><br />
sectoarele neinundabile, care sunt folosite prepon<strong>de</strong>rent în calitate <strong>de</strong> păşuni şi au un covor ierbos<br />
cu o bază <strong>de</strong> graminee puternic secătuite. În formă <strong>de</strong> fragmente mici s-au păstrat lunci cu un<br />
păşunat mo<strong>de</strong>rat pe nivelul mediu <strong>de</strong> luncă inundabilă, care se caracterizează prin predominarea<br />
gramineelor <strong>de</strong> tip fâneaţă, în special Elytrigia repens, <strong>de</strong> asemenea Bromopsis inermis şi Phleum<br />
pretense. Vegetaţia canalului este reprezentată <strong>de</strong> grupări <strong>de</strong> plante acvatice-palustre cu prevalarea<br />
Phragmites australis, pe malurile încep să se <strong>de</strong>zvolte speciile <strong>de</strong> arbuşti <strong>de</strong> sălcii. În unele canale<br />
s-a păstrat apa, în care se <strong>de</strong>zvoltă abun<strong>de</strong>nt vegetaţia acvatică. În componenţa zonei sunt incluse<br />
culturile <strong>de</strong> plop alb, năpădit <strong>de</strong> arţarul american, <strong>de</strong> salcia albă, <strong>de</strong> frasinul şi <strong>de</strong> plopul hibrid.<br />
Complexul „Împărăteasa” – XI<br />
Localizare : Raionul Ştefan-Vodă între s. Copanca şi Leuntea, pe versanţii dinspre lunca albiei<br />
vechi a f. Nistru<br />
46° 27' 39" Lat N 29° 56' 22" Long E<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. 266,62 ha. Inclu<strong>de</strong> teritorii forestiere (248 ha) ale<br />
complexului „Împărăteasa” şi 2 păşuni învecinate.<br />
Altitudinea absolută: 4,5–150 m<br />
Structura fizică<br />
Descrierea generală<br />
geografică<br />
Teritoriul nucleului este amplasat în partea <strong>de</strong> sud-est a republicii, la o distanţă<br />
<strong>de</strong> 101 km la sud-est <strong>de</strong> municipiul Chişinău şi 48 km la sud-est <strong>de</strong> municipiul<br />
Tiraspol în limitele părţii <strong>de</strong> nord-est a câmpiei Cogâlnic.<br />
Relief Versantul luncii f. Nistru<br />
Bazinele acvatice Partea <strong>de</strong> jos a bazinului f. Nistru<br />
Descrierea generală geolo- Este alcătuit din nisipuri, argile, calcare din stratul superior al substratului<br />
gică<br />
basarabean al etajului geologic sarmatic din miocen; nisipuri, argile, aleurite din<br />
grosimea indivizibilă a substratului hersonian – al etajului geologic meotic; alcătuit<br />
din nisipuri, argile, calcare ale substratului superior nou rusesc al etajului geologic<br />
ponţian din pliocen; argile <strong>de</strong> diferite culori cu straturi <strong>de</strong> aleurite ale orizontului<br />
tvardiţian din subetajul bospor al etajului geologic ponţian din pliocen.<br />
Caracteristica landşaftului Câmpia Tvardiţei <strong>de</strong> altitudine joasă, compusă din argile şi aleurite cu cernoziom<br />
obişnuit şi carbonatic situat pe solurile argilo-nisipoase viguroase <strong>de</strong> pădure.<br />
Principalele tipuri <strong>de</strong> ecosisteme<br />
Păduri, amplasate pe versanţii şi cumpenele apelor, cu arboreturi naturali, multe cu structură<br />
şi reproducere afectată, precum şi cu sectoare valoroase <strong>de</strong> comunităţi <strong>de</strong> stejar pufos (Querscus<br />
robur) cu regenerare din seminţe. Stejărete pure <strong>de</strong> stejar pufos – 100%. Vârsta medie – 37 ani.<br />
Formula speciilor edificatoare: 5SC2ST2FR1DT.<br />
1. Dumbrăvi <strong>de</strong> stejar semi-ari<strong>de</strong>(Quercus robur).<br />
Plantaţii artificiale<br />
2. Plantaţii forestiere cu o structură complexă – (Quercus robur, Fraxinus excelsior, Ulmus,<br />
Robinia pseudacacia).<br />
3. Plantaţii monodominante <strong>de</strong> salcâm alb, <strong>de</strong> pin Palas, <strong>de</strong> nuc, glădiţă.<br />
Comunităţile ierboase sunt reprezentate <strong>de</strong> 1 biotip<br />
4. Păşuni <strong>de</strong> stepă.
154<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 91 5 6 61 22 5<br />
Completitudinea datelor (în%) 50 80 60 80 80 50<br />
Cartea Roşie a Moldovei<br />
Lista IUCN<br />
5 1 1 1<br />
Cartea Roşie a Europei 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 2 5 40 13 5<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 9 5<br />
Directiva Habitat, Anexa II 1 1 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 1 5 6 5<br />
Directiva Păsări 14<br />
Lista operaţională 1 13 2 2<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 5 13 3<br />
Speciile caracteristice şi rare <strong>de</strong> animale<br />
Insecte - exemple <strong>de</strong> specii rare: cervus L., Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L., Papilio machaon L., Zerynthia<br />
polyxena Den. et Sch., Xylocopa valga Gerst. Herpetofauna. Specii caracteristice: Lacerta<br />
viridis, Lacerta agilis, Natrix natrix, Hyla arborea. Еxemple <strong>de</strong> specii rare: Coronella austriaca.<br />
Păsări: Prepon<strong>de</strong>rent păsări <strong>de</strong> pădure: Fringilla coelebs, Luscinia luscinia, Parus major, Turdus<br />
philomelos, Carduelis chloris, Emberiza citrinella ş.a. Еxemple <strong>de</strong> specii rare: Pernis apivorus.<br />
Mamifere. Specii caracteristice: Erinaceus europaeus, Talpa europaea, Sorex araneus, Dryomys<br />
nitedula, Apo<strong>de</strong>mus agrarius, Apo<strong>de</strong>mus sylvaticus, Apo<strong>de</strong>mus flavicollis, Clethrionomys glareolus,<br />
Sus scrofa, Capreolus capreolus, Cervus elaphus, Vulpes vulpes, Mustela nivalis, Mustela putorius,<br />
Nyctalus noctula, Pipistrellus pygmaeus. Exemple <strong>de</strong> specii rare: Felis silvestris.<br />
Proprietatea terenurilor. 248 ha acoperite cu vegetaţie <strong>de</strong> pădure se află în proprietatea statului<br />
(Întreprin<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> Stat <strong>pentru</strong> silvicultură Tighina). Păşunea amplasată în partea <strong>de</strong> nord<br />
aparţine comunei Olăneşti, cea din sud (actual, în principal, arată) – Crocmaz.<br />
Starea generală. În pofida activităţilor silvice intense privind înlocuirea pădurilor naturale<br />
cu culturi, în complex (parcelele 44-46), totuşi, s-au păstrat arboreturi naturale din stejar pedunculat<br />
şi din frasin (6St3Fr1Sc, 5St4Fr1Dt, 5Fr5Pa), inclusiv şi un fragment valoros <strong>de</strong> dumbravă<br />
<strong>de</strong> frasin (6St3Fr1Sc) cu vârsta <strong>de</strong> 90 <strong>de</strong> ani, cu prezenţa ecotipului sudic al stejarului pedunculat.<br />
Suprafeţe mari sunt ocupate <strong>de</strong> plantaţii complexe din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al compoziţiei<br />
(61%, majoritatea dintre ele au productivitate mică), <strong>de</strong> specii <strong>de</strong>rivate, în prim plan frasinul şi<br />
introducenţii (circa 57% dintre plantaţii) – cu prevalarea salcâmului, glădiţei, nucului, pinului<br />
negru. În general, în componenţa pădurilor sunt circa 62% <strong>de</strong> plantaţii provenite din lăstăriş;<br />
cele fundamentale constituie doar 15%, <strong>de</strong>rivatele – 24%; 88% din plantaţii au productivitate<br />
mică, fapt ce indică condiţii necorespunzătoare <strong>pentru</strong> creştere şi un nivel nesatisfăcător <strong>de</strong><br />
administrare (alegerea nepotrivită a speciilor <strong>pentru</strong> lucrările silviculturale, inoportunitate şi<br />
calitatea inferioară a tăierilor silvice ş.a.); aproximativ 6% le constituie plantaţiile cu consistenţă<br />
redusă şi rărişurile. Sectorul ce<strong>de</strong>ază mult în faţa complexelor silvice <strong>de</strong> bază după suprafaţă, dar<br />
datorită condiţiilor bune <strong>de</strong> trai şi a vecinătăţii sectoarelor forestiere <strong>de</strong> luncă inundabilă şi <strong>de</strong><br />
apă pe acest teritoriu se întâlnesc toate cele trei specii <strong>de</strong> paracopitate sălbatice şi relativ multe<br />
specii <strong>de</strong> alte mamifere: Insectivorа – 3, Chiroptera – 1, Logomorpha – 1, Carnivora – 8, Ro<strong>de</strong>ntia<br />
– 5, Artiodactyla – 3. Posibil, acest sector, uneori, este vizitat <strong>de</strong> pisica sălbatică (Felis sylvestris).<br />
Păsările <strong>de</strong> pădure sunt foarte diverse, prepon<strong>de</strong>rent cuibărind în coroanele arborilor şi printre<br />
tufişuri. În complex sunt incluse şi 2 păşuni.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
155<br />
Valoarea socială şi economică. Vizitarea <strong>de</strong> către turişti <strong>pentru</strong> facerea observaţiilor şi fotografierea<br />
masivului silvic. Păşunile sunt exploatate cu o presiune mo<strong>de</strong>rată. Fazanii şi porumbeii<br />
sunt obiecte ale vânătoarei <strong>de</strong> amatori.<br />
Pădurile: Veniturile posibile în urma folosinţei produselor pădurii (produsele lemnoase, nelemnoase<br />
fructe, pomuşoare, plante medicinale, vânătoarea), servicii etc.) în conformitate cu<br />
legislaţia în vigoare:<br />
- veniturile anuale <strong>de</strong> la pregătirea şi realizarea produselor lemnoase – 81,4 mii lei;<br />
- veniturile anuale <strong>de</strong> la pregătirea şi realizarea produselor nelemnoase – 3,7 mii;<br />
- venituri anuale <strong>de</strong> la folosirea în scopuri vânătoreşti – 78,1 mii lei;<br />
- total venituri – 163,2 mii lei.<br />
Zona B – XI.B.<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei.169,9 ha. Inclu<strong>de</strong> 2 teritorii: XI.B.1. Fondul forestier<br />
(31,7 ha) – al parcelei 44 (subparcelele A, E, F, G, H, L, N, P) şi XI.B.2. Fondul forestier (138,2<br />
ha) – parcelele 45 şi 46 (subparcelele A, D, G, I, J, K, L, N, P, Q, T, U, V, X, W).<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 34 5 6 61 5<br />
Completitudinea datelor (în %) 50 80 60 80 50<br />
Cartea Roşie a Moldovei<br />
Lista IUCN<br />
5 1 1<br />
Cartea Roşie a Europei 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 2 5 40 5<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 9<br />
Directiva Habitat, Anexa II 1 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 1 5 5<br />
Directiva Păsări 14<br />
Lista operaţională 1 13 2<br />
Protejate <strong>de</strong> lege (CR, EN, VU) 5 13 3<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Animale. Insecte: Lucanus cervus L., Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L., Papilio machaon L., Zerynthia<br />
polyxena Den. et Sch., Xylocopa valga Gerst. Herpetofauna: Coronella austriaca. Păsări: Pernis<br />
apivorus.<br />
Starea generală. Inclu<strong>de</strong> sectoare <strong>de</strong> pădure naturală <strong>de</strong> diferită vârstă, unele arboreturi ating<br />
vârsta <strong>de</strong> 90 <strong>de</strong> ani şi <strong>de</strong> plantaţii artificiale polidominante <strong>de</strong> specii autohtone, mai ales <strong>de</strong> frasin<br />
şi introducenţi – salcâm, glădiţă, nuc.<br />
Zona C – XI.C.(XI.C.1.-XI.C.5.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. 96,72 ha. Se <strong>de</strong>osebesc 5 elemente: X.C.1. (2,62 ha),<br />
se subdivi<strong>de</strong> în 2 sectoare: XI.C.1-1. Fondul forestier (2,4 ha) - al parcelei 44 (subparcelele A1, C,<br />
C1, C2, C3, D) şi XI.C.1-2. Zona <strong>de</strong> expropriere a şoselei (0,22 ha); XI.C.2. Un fragment <strong>de</strong> pădure<br />
(1,2 ha), învecinat drumului comunal, nu <strong>de</strong>parte <strong>de</strong> şosea, consi<strong>de</strong>rat un loc obişnuit <strong>de</strong> odihnă.<br />
XI.C.3. Sectoare <strong>de</strong> pădure (10,2 ha) – parcela 44 (subparcelele I, J, K, M, O, R1), adiacente locului<br />
obişnuit <strong>de</strong> odihnă; XI.C.4. Fondul forestier (64,5 ha) – parcelele 46 şi 47, cu excepţia zonei B. În<br />
această zonă, <strong>de</strong> asemenea sunt incluse şi 2 păşuni, adiacente pădurii: X.C.5. pe porţiunea superioară<br />
a versantului– XI.C.5-1. (6,3 ha) şi la marginea <strong>de</strong> nord-vest a pădurii XI.C.5-2 (11,9 ha).
156<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 80 5 6 61<br />
Completitudinea datelor (în %) 50 80 60 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei<br />
Lista IUCN<br />
5 1 1<br />
Cartea Roşie a Europei 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 2 5 40<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 9<br />
Directiva Habitat, Anexa II 1 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 1 5<br />
Directiva Păsări 14<br />
Lista operaţională 1 13<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 5 13<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Animale. Insecte: Lucanus cervus L., Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L., Papilio machaon L., Zerynthia<br />
polyxena Den. et Sch., Xylocopa valga Gerst. Herpetofauna: Coronella austriaca. Păsări: Pernis<br />
apivorus.<br />
Starea generală. Pădurile zonei sunt valoroase şi sunt amplasate prepon<strong>de</strong>rent în parcela<br />
47. Acestea sunt reprezentate <strong>de</strong> fragmente <strong>de</strong> comunităţi naturale, cu prezenţa stejarului pedunculat<br />
şi a frasinului, precum şi <strong>de</strong> stejărete din stejar pedunculat şi frăsinete, apropiate <strong>de</strong><br />
cele naturale, conform compoziţiei - 6St3Fr1Sc, 5St4Fr1Dt, 5Fr5Pa. Teritoriile predominante<br />
după suprafaţă sunt ocupate <strong>de</strong> plantaţii <strong>de</strong> specii autohtone, mai ales <strong>de</strong> frasin, şi <strong>de</strong> introducenţi<br />
– salcâm, glădiţă, nuc, pin negru (7Sc1Gl1Pa1St, 3Gl4Ex2Fr1Sc, 4St6Nu, 7Nu3Sc,<br />
5Nu5Sc, 5St5Ex, 10Nu, 7Sc3Gl, 10Sc, 4Sc6Fr, 3Gl3St4Fr, 2Fr4Ar4Sc, 5Sc3Nu2Ar, 5St4Fr1Dt,<br />
7Nu1Sc2Dt, 9Fr1Sc, 6Fr4Sc) Păşunile ce conţin bărboase <strong>de</strong>rivate (Bothriochloetum) sunt intensiv<br />
păşunate.<br />
Fâşia <strong>de</strong> protecţie a apelor „Crocmaz-Tudora” – XII<br />
Localizare : Raionul Ştefan-Vodă, lunca inundabilă a fluviului Nistru dintre s. Crocmaz şi<br />
Tudora<br />
46° 26' 33" Lat N 30° 1' 17" Long E<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. 182,52 ha. Sectorul inclu<strong>de</strong> fâşia riverană <strong>de</strong> protecţie<br />
a apelor dintre satele Crocmaz şi Tudora, care aparţine fondului acvatic şi silvic <strong>de</strong> stat.<br />
Teritoriile forestiere (46,5 ha) cuprind complexul „Baibol” şi „Cotul Crocmaz”. În complex este<br />
inclusă păşunea situată în luncă.<br />
Altitudinea absolută: 0,5–60 m<br />
Structura fizică<br />
Descrierea generală<br />
geografică<br />
Teritoriul nucleului este amplasat în partea <strong>de</strong> sud-est a republicii, la o distanţă<br />
<strong>de</strong>106 km la sud-est <strong>de</strong> municipiul Chişinău şi 52 km la sud-est <strong>de</strong> municipiul<br />
Tiraspol în limitele părţii <strong>de</strong> nord-est a câmpiei Cogâlnic.<br />
Relief Lunca inundabilă înaltă şi joasă a f. Nistru<br />
Bazinele acvatice Partea <strong>de</strong> jos a bazinului f. Nistru
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Descrierea generală geologică<br />
Este alcătuit nisipuri, argile, aleurite din grosimea superioară ale substratului<br />
hersonian al miocenului; nisipuri, argile, aleurite din grosimea indivizibilă a<br />
substratului hersonian – a etajului geologic meotic<br />
Caracteristica landşaftului Lunca inundabilă a Nistrului <strong>de</strong> Jos cu soluri <strong>de</strong> luncă şi <strong>de</strong> luncă inundabilă şi<br />
înnămolite-mlăştinoase, cu păduri <strong>de</strong> luncă şi cu mlaştini ierboase<br />
157<br />
Biotopuri acvatice:<br />
1. Fluviul – un ecosistem al segmentului Nistrului.<br />
2. Lacuri şi bazine <strong>de</strong> luncă permanente şi periodice (ape dulci stătătoare cu adâncime mică).<br />
3. Vegetaţie acvatică care se <strong>de</strong>zvoltă în apă şi la suprafaţa ei.<br />
4. Canal, permanent-temporar umplut cu apă.<br />
Păduri <strong>de</strong> luncă. Tipuri <strong>de</strong> formaţiuni <strong>de</strong> pădure: <strong>de</strong> luncă – 58%; Plopişuri pure <strong>de</strong> plop alb –<br />
31%; Sălcete pure – 11%; Vârsta medie – 33 ani. Formula speciilor edificatoare: 7FRA2SA1PLA.<br />
Reprezentate <strong>de</strong> 3 biotopuri:<br />
5. Păduri fluviale.<br />
6. Comunităţi din specii <strong>de</strong> tufari Salix (S. triandra şi S. purpurea) pe malurile bazinelor <strong>de</strong><br />
apă şi în locuri <strong>de</strong> păstrare în<strong>de</strong>lungată a bălţilor.<br />
7. Păduri aluviale cu dominaţia frasinului.<br />
Vegetaţia ierboasă este prezentată <strong>de</strong> comunităţi <strong>de</strong> mlăştini ierboase<br />
8. Desişuri <strong>de</strong> trestie prepon<strong>de</strong>rent cu Phragmites australis.<br />
9. Păşuni <strong>de</strong> luncă.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte ZoobentosHerpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 67 1 3 10 102<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 20 60 70 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei 1 11<br />
Lista IUCN 1 3<br />
Cartea Roşie a Europei 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 7 59<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn<br />
Directiva Habitat, Anexa II<br />
37<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 7<br />
Directiva Păsări 22<br />
Lista operaţională 1 2 24<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 1 34<br />
Speciile caracteristice şi rare <strong>de</strong> animale<br />
Insecte - exemple <strong>de</strong> specii rare: Anax imperator Leach. Herpetofauna. Specii caracteristice.<br />
Natrix natrix, N. tessellata, Rana esculenta, Bombina bombina. Еxemple <strong>de</strong> specii rare: Emys<br />
orbicularis. Păsări. Sunt prezente păsările <strong>de</strong> pădure, <strong>de</strong> luncă, acvatice-palustre şi cele <strong>de</strong> câmp,<br />
printre care predomină paserinele mici. Des sunt întâlnite diverse specii <strong>de</strong> stârci, ciocănitori,<br />
bufniţe, fazani. În timpul migraţiilor sunt comune culicii, raţele, păsările răpitoare. Exemple<br />
<strong>de</strong> specii rare: Falco cherrug, Falco vespertinus, Crex crex, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Plegadis falcinellus,<br />
Platalea leucorodia, Egretta alba, Ciconia nigra, Cygnus olor, Pernis apivorus, Aquila pomarina,<br />
Columba oenas, Pelecanus onocrotalus.<br />
Proprietatea terenurilor. 46,5 ha acoperite <strong>de</strong> vegetaţie <strong>de</strong> pădure se află în proprietatea statului<br />
(Întreprin<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> Stat <strong>pentru</strong> silvicultură Tighina). Păşunile aparţin comunei Crocmaz.
158<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Starea generală. Pădurile din componenţa fâşiei riverane <strong>de</strong> protecţie a apelor au vârstă diferită,<br />
vârsta plopului alb (8Pla2Ulv), frasinului (5FR5Pla) şi sălciei albe (9Sa1Fra), în afară <strong>de</strong><br />
subarboret, este <strong>de</strong> 30-55 ani. Arboreturile fundamentale constituie doar 18%, plantaţiile artificiale<br />
– 82% (majoritatea dintre ele au productivitate mică), aproximativ 20% dintre plantaţii sunt<br />
provenite din lăstăriş; 62% din plantaţii au productivitate mică, fapt ce <strong>de</strong>monstrează condiţii<br />
necorespunzătoare <strong>de</strong> creştere şi un nivel nesatisfăcător <strong>de</strong> administrare (alegerea nepotrivită<br />
a speciilor <strong>pentru</strong> lucrările silviculturale, inoportunitate şi calitatea inferioară a tăierilor silvice<br />
ş.a.); aproximativ 14% le constituie plantaţiile cu consistenţă redusă şi rărişuri. Pe malurile joase<br />
şi pe bălţi se întâlnesc fragmente <strong>de</strong> mlaştini ierboase şi grupuri <strong>de</strong> sălcii-arbuşti. Păşunile sunt<br />
ocupate <strong>de</strong> comunităţi <strong>de</strong> luncă umedă ale formaţiunilor Elytrigieta repensi şi Poaeta pratensisi,<br />
precum şi <strong>de</strong> lunci, care au ieşit din <strong>zona</strong> <strong>de</strong> inundare <strong>de</strong> formaţiunea Lolieta perenisi.<br />
Valoarea socială şi economică. Un obiect al turismului ecologic utilizat <strong>pentru</strong> observări şi<br />
fotografierea pădurilor <strong>de</strong> luncă şi a aglomeraţiilor <strong>de</strong> păsări al complexului acvatic-palustru.<br />
Multe specii <strong>de</strong> păsări pot fi obiecte ale vânătoarei <strong>de</strong> amatori.<br />
Pădurile: Veniturile posibile în urma folosinţei produselor pădurii (produsele lemnoase, nelemnoase<br />
fructe, pomuşoare, plante medicinale, vânătoarea), servicii etc.) în conformitate cu<br />
legislaţia în vigoare:<br />
− veniturile anuale <strong>de</strong> la pregătirea şi realizarea produselor lemnoase – 15,3 mii lei;<br />
− veniturile anuale <strong>de</strong> la pregătirea şi realizarea produselor nelemnoase – 0,7 mii;<br />
− venituri anuale <strong>de</strong> la folosirea în scopuri vânătoreşti – 14,6 mii lei;<br />
− total venituri – 30,6 mii lei.<br />
Zona B – XII.B.(XII.B.1 –XII.B.2)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. 77,4 ha. XII.B.1. „Pădurea Baiboi” (19 ha) inclu<strong>de</strong><br />
parcela 57, subparcelele A-C ale complexului „Baiboi” şi este amplasată în limitele fâşiei riverane<br />
<strong>de</strong> protecţie a apelor; XII.B.2. Sectorul Nistrului dintre satele Crocmaz şi Tudora (58,4 ha).<br />
Valori specifice <strong>de</strong> floră şi faună<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpeto<br />
fauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 36 10 102<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 70 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei 1 11<br />
Lista IUCN 1 3<br />
Cartea Roşie a Europei 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 7 59<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn<br />
Directiva Habitat, Anexa II<br />
37<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 7<br />
Directiva Păsări 22<br />
Lista operaţională 2 24<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 1 34<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare.<br />
Animale. Herpetofauna: Emys orbicularis. Păsări Falco cherrug, Falco vespertinus, Egretta<br />
alba, Ciconia nigra, Cygnus olor, Pernis apivorus, Pelecanus onocrotalus, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Plegadis<br />
falcinellus, Platalea leucorodia, Aquila pomarina, Pandion haliaetus, Columba oenas.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Starea generală. Pădurile sunt reprezentate <strong>de</strong> comunităţi <strong>de</strong> salcie albă (9Sa1Fra), plop alb<br />
(8Pla2Ulv) şi frasin (7Fra1St1Pla1Sa) fără subarboret, vârsta acestora este <strong>de</strong> 5-54 ani.<br />
159<br />
Zona C – XII.C. (XII.C.1. – XII.C.4.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. 105,12 ha. Zona se subdivi<strong>de</strong> în 4 elemente:<br />
XII.C.1. – parcela 53 al complexului „Cotul Crocmazului” (27,5 ha); XII.C.2. – păşunile comunei<br />
Crocmaz, adiacentă parcelei 53 (9,1 ha); XII.C.3. - fâşia ce urmează a fi supusă împăduririi<br />
<strong>pentru</strong> protecţia apelor (fondul acvatic, 4.72 ha); XII.C.4. – lacul tânăr din lunca inundabilă a<br />
Nistrului, dintre satele Crocmaz şi Tudora, format în urma ruperii digului şi a inundării zonei<br />
cu viituri puternice în anul 2008 (63,8 ha).<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 67 1 3 9 102<br />
Completitudinea datelor (în%) 80 20 60 70 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei 1 11<br />
Lista IUCN 1 3<br />
Cartea Roşie a Europei 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 6 59<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn<br />
Directiva Habitat, Anexa II<br />
37<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 6<br />
Directiva Păsări 22<br />
Lista operaţională 1 2 24<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 1 34<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare.<br />
Animale. Insecte. Exemple <strong>de</strong> specii rare: Anax imperator Leach. Herpetofauna. Emys orbicularis.<br />
Păsări: Falco cherrug, Falco vespertinus, Crex crex, Egretta alba, Ciconia nigra, Ar<strong>de</strong>ola<br />
ralloi<strong>de</strong>s, Cygnus olor, Aquila pomarina, Pelecanus onocrotalus.<br />
Starea generală. Zona inclu<strong>de</strong> biotopurii <strong>de</strong> luncă inundabilă ale fâşiei riverane <strong>de</strong> protecţie<br />
a apelor – păduri cu vârstă diferită <strong>de</strong> frasin şi plop alb. Păşunile au un covor ierbos bun caracteristic<br />
luncilor ume<strong>de</strong> <strong>de</strong> formaţiunile Elytrigieta repensi, Poaeta pratensisi, Lolieta perenisi. Pe<br />
malurile mici ale lacului tânăr dintre satele Crocmaz şi Tudora cresc comunităţi <strong>de</strong> mlaştină<br />
ierboasă.<br />
Complexul „Tudora-Palanca” . XIII<br />
Localizare : Raionul Ştefan-Vodă, lunca f. Nistru <strong>de</strong> la s. Tudora până la hotarul cu Ucraina<br />
46° 24' 32" Lat N 30° 6' 33" Long E<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. 893,65 ha. Sectorul cuprin<strong>de</strong> fâşia riverană <strong>de</strong> protecţie<br />
a apelor <strong>de</strong> la s. Tudora spre sud pe cursul f. Nistru până la hotarul cu Ucraina, care intră<br />
în proprietatea fondului acvatic şi forestier <strong>de</strong> stat (teritoriile forestiere 143,6 ha ale complexului<br />
„Palanca”), precum şi păşunile adiacente şi teritoriul fostei întreprin<strong>de</strong>ri piscicole, amplasat la<br />
sud <strong>de</strong> satul Palanca până la hotarul cu Ucraina.
160<br />
Altitudinea absolută: 0,3-2,0m (26m)<br />
Structura fizică<br />
Descrierea generală<br />
geografică<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Teritoriul nucleului este amplasat în partea <strong>de</strong> sud-est a republicii, la o distanţă<br />
<strong>de</strong> 116 km la sud-est <strong>de</strong> municipiul Chişinău şi 61 km la sud-est <strong>de</strong> municipiul<br />
Tiraspol în limitele părţii <strong>de</strong> nord-est a câmpiei Cogâlnic.<br />
Relief Lunca inundabilă <strong>de</strong> jos a f. Nistru<br />
Bazinele acvatice Partea <strong>de</strong> jos a bazinului f. Nistru<br />
Descrierea generală geolo- Este alcătuit <strong>de</strong> nisipuri, argile, aleurite din grosimea superioară ale substratului<br />
gică<br />
hersonian al miocenului;<br />
Caracteristica landşaftului Lunca inundabilă a Nistrului <strong>de</strong> Jos cu soluri <strong>de</strong> luncă şi <strong>de</strong> luncă inundabilă şi<br />
înnămolite-mlăştinoase, cu păduri <strong>de</strong> luncă şi cu mlaştini ierboase<br />
Principalele tipuri <strong>de</strong> ecosisteme.<br />
1. Fluviul – un ecosistem al segmentului Nistrului.<br />
2. Lacuri şi bazine <strong>de</strong> luncă permanente şi periodice (ape dulci stătătoare cu adâncime mică).<br />
3. Vegetaţie acvatică care se <strong>de</strong>zvoltă în apă şi la suprafaţa ei.<br />
4 Canalul, permanent-temporar umplut cu apă.<br />
Păduri <strong>de</strong> luncă. Tipuri <strong>de</strong> formaţiuni <strong>de</strong> pădure: Plopişuri pure <strong>de</strong> plop alb – 97%; Sălcete<br />
pure – 2%; Amestecuri <strong>de</strong> plop şi salcie – 1%. Vârsta medie – 55 ani. Formula speciilor edificatoare:<br />
4FR3PLA2ST1PLC. Reprezentate <strong>de</strong> 4 biotopuri<br />
5. Păduri fluviale.<br />
6. Păduri <strong>de</strong> salcie.<br />
7. Comunităţi din specii <strong>de</strong> arbuşti Salix (S. triandra şi S. purpurea) pe malurile bazinelor<br />
<strong>de</strong> apă şi în locuri <strong>de</strong> păstrare în<strong>de</strong>lungată a bălţilor.<br />
8. Păduri aluviale cu dominaţia frasinului<br />
Vegetaţia ierboasă este reprezentată <strong>de</strong> comunităţile <strong>de</strong> luncă (înmlăştinite şi ume<strong>de</strong>) şi <strong>de</strong> mlaştini<br />
ierboase (vegetaţie palustră):<br />
9. Lunci ume<strong>de</strong> şi mlaştini<br />
10. Desişuri <strong>de</strong> trestie (Phragmiteta australisi, Typheta angustifoliae, Scirpeta tabernaemontanii,<br />
etc.).<br />
11. Păşuni <strong>de</strong> luncă<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 135 1 64 12 139 19<br />
Completitudinea datelor (în%) 80 20 70 90 80 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei 1 1 1 16 4<br />
Lista IUCN 1 2 1 5 2<br />
Cartea Roşie a Europei 1 1 1 2<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 1 1 7 89 9<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 55<br />
Directiva Habitat, Anexa II 2 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 1 7<br />
Directiva Păsări 35<br />
Lista operaţională 6 1 1 43 6<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 2 1 1 43
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
161<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare <strong>de</strong> plante: Petasites hybridus (L.) Gaertn.Mey. et Schreb., Salvinia natans L.<br />
Speciile caracteristice şi rare <strong>de</strong> animale. Hidrobionţii - exemple <strong>de</strong> specii rare: Hirudo<br />
medicinalis. Insecte - exemple <strong>de</strong> specii rare: Carabus clathratus L. Herpetofauna: Specii caracteristice:<br />
Lacerta viridis, Lacerta agilis, Natrix natrix, Natrix tessellata, Bombina bombina, Bufo<br />
viridis, Hyla arborea. Еxemple <strong>de</strong> specii rare: Emys orbicularis. Păsări. Sunt prezente păsările <strong>de</strong><br />
pădure, <strong>de</strong> luncă, acvatice-palustre şi cele <strong>de</strong> câmp, printre care predomină paserine mici. Des<br />
sunt întâlnite diverse specii <strong>de</strong> stârci, ciocănitori, bufniţe, fazani. În timpul migraţiilor sunt comune<br />
culicii, raţele, păsările răpitoare. Exemple <strong>de</strong> specii rare: Haliaeetus albicilla, Falco vespertinus,<br />
Phalacrocorax pygmeus, Crex crex, Coracias garrulus, Haliaeetus albicilla, Pelecanus onocrotalus,<br />
Egretta alba, Plegadis falcinellus, Platalea leucorodia, Cygnus olor, Ciconia nigra, Ar<strong>de</strong>ola<br />
ralloi<strong>de</strong>s, Circaetus gallicus, Circus cyaneus, Circus pygargus, Aquila pomarina, Aquila chrysaetos,<br />
Pandion haliaetus. Mamifere. Specii caracteristice: Erinaceus europaeus, Talpa europaea, Sorex<br />
araneus, Dryomys nitedula, Apo<strong>de</strong>mus agrarius, Apo<strong>de</strong>mus sylvaticus, Apo<strong>de</strong>mus flavicollis,<br />
Clethrionomys glareolus, Sus scrofa, Capreolus capreolus, Cervus elaphus, Vulpes vulpes, Mustela<br />
nivalis, Mustela putorius. Exemple <strong>de</strong> specii rare: Felis silvestris.<br />
Proprietatea terenurilor. 143,9 ha acoperite cu vegetaţie <strong>de</strong> pădure se află în proprietatea<br />
statului (Întreprin<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> Stat <strong>pentru</strong> silvicultură Tighina), aproximativ 50 ha – a comunei<br />
Palanca. Păşunile aparţin satelor Tudora şi Palanca.<br />
Starea generală. În complexul „Palanca” pe meandrele joase s-au păstrat păduri naturale <strong>de</strong> luncă,<br />
inundate în<strong>de</strong>lungat <strong>de</strong> către viiturile Nistrului, care au vârsta <strong>de</strong> 50-95 ani: sălcişuri <strong>de</strong> luncă<br />
(fragmente <strong>de</strong> sălciş jilav <strong>de</strong> luncă inundabilă - 7Sa3Pla и 9Sa1Fra) şi păduri ime<strong>de</strong> <strong>de</strong> plop ale<br />
formaţiunii Populetа (alba) şi <strong>de</strong>rivatele lor - 10Pla, 7Pla3Sa, 6Pla3Fra1Sa, 6Pla3Sa1Ara,<br />
5Pla3Fr2Ulv. Pe unele sectoare predomină frasinul – comunitatea Fraxinetum-Populeto(alba)ulmosum<br />
(6Fr2Ulm2Fra, 5Fra3Ulv2Sa, 5Fr5Fra, 4Fra2Fr4Ara), pe elementele <strong>de</strong> relief ridicate,<br />
inundate pe perioadă scurtă – prevalează pădurile <strong>de</strong> frasin cu prezenţa stejarului pedunculat<br />
(6Fr2St1Pa1Pla, 5Fr2St2Pla1Dt, 6Fr2St2Ulv, 5Fr3Fr2St). În general, circa 80% dintre plantaţii<br />
sunt provenite din lăstăriş; plantaţiile artificiale constituie 20%; 24% din plantaţii au productivitate<br />
mică; aproximativ 65% le constituie plantaţiile cu consistenţă redusă şi rărişuri. Teritoriile înmlăştinite,<br />
învecinate teritoriului fondului acvatic pe ultimul meandru şi heleşteiele fostei gospodăriei piscicole,<br />
fac parte din proprietatea primăriei Palanca şi sunt ocupate <strong>de</strong> mlaştini ierboase ale formaţiunilor<br />
Phragmiteta australisi, Typhaeta angustifoliae, Scirpeta tabernaemontani, Butometa umbellatisi<br />
şi <strong>de</strong> lunci înmlăştinite - Cariceta, Junceta, Eleocharieta palustrisi.<br />
Valoarea socială şi economică. Un obiect turistic utilizat <strong>pentru</strong> vizitări şi observări asupra<br />
peisajului <strong>de</strong> luncă inundabilă, asupra pădurilor, speciilor rare <strong>de</strong> plante şi aglomeraţiilor <strong>de</strong><br />
păsări. Multe specii <strong>de</strong> păsări, mistreţul şi căprioara pot fi obiecte ale vânătoarei <strong>de</strong> amatori,<br />
populând acest teritoriu <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> intens.<br />
Pădurile: Veniturile posibile în urma folosinţei produselor pădurii (produsele lemnoase, nelemnoase<br />
fructe, pomuşoare, plante medicinale, vânătoarea), servicii etc.) în conformitate cu<br />
legislaţia în vigoare:<br />
− veniturile anuale <strong>de</strong> la pregătirea şi realizarea produselor lemnoase – 47,2 mii lei;<br />
− veniturile anuale <strong>de</strong> la pregătirea şi realizarea produselor nelemnoase – 2,1 mii;<br />
− venituri anuale <strong>de</strong> la folosirea în scopuri vânătoreşti – 45,3 mii lei;<br />
− total venituri – 94,7 mii lei.<br />
Zona A – XIII.A. (XIII.A.1. – XIII.A.2.)<br />
494,8 ha. În componenţa zonei intră 2 sectoare: XIII.A.1. – Partea centrală a meandrului<br />
Nistrului – parte a parcelei 64 din complexul „Palanca” (62,4 ha) XIII.A.2. Partea principală a<br />
fostei gospodăriei piscicole (fondul acvatic, 432,4 ha).
162<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 60 64 11 139 19<br />
Completitudinea datelor (în%) 80 70 90 80 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei 1 1 16 4<br />
Lista IUCN 1 2 1 5 2<br />
Cartea Roşie a Europei 1 1 1 2<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 1 1 7 89 9<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 55<br />
Directiva Habitat, Anexa II 2 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 1 7<br />
Directiva Păsări 35<br />
Lista operaţională 2 1 3 43 6<br />
Protejate <strong>de</strong> lege (CR, EN, VU) 1 1 43<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Plante - Hydrocharis morsus-ranae L., Salvinia natans L.<br />
Animale. Hidrobionţi: : Hirudo medicinalis. Herpetofauna: Emys orbicularis. Păsări: Haliaeetus<br />
albicilla, Falco vespertinus, Phalacrocorax pygmeus, Crex crex, Coracias garrulus, Pelecanus<br />
onocrotalus, Egretta alba, Plegadis falcinellus, Platalea leucorodia, Ciconia nigra, Ar<strong>de</strong>ola<br />
ralloi<strong>de</strong>s, Circaetus gallicus, Circus cyaneus, Circus pygargus, Aquila pomarina, Aquila chrysaetos,<br />
Pandion haliaetus. Mamifere: Felis silvestris, Lutra lutra, Mustela lutreola.<br />
Starea generală. Cele mai mari sectoare sunt acoperite cu vegetaţie acvatică-palustră, sunt<br />
ocupate cu lunci igrasioase şi înmlăştinite. Printre pădurile <strong>de</strong> frasin şi plop tipice <strong>pentru</strong> lunca<br />
inundabilă s-a păstrat un fragment (5,5 ha) <strong>de</strong> dumbravă din stejar pedunculat (6ST2ULM-<br />
2PLA), având vârsta <strong>de</strong> 94 <strong>de</strong> ani. În canalele situate <strong>de</strong>-a lungul digului <strong>de</strong> stat dinspre pădure<br />
s-a format vegetaţie acvatică.<br />
Zona B - XIII.B. (XIII.B.1. – XIII.B.4.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. 217,35 ha. Din componenţa zonei fac parte 3 elemente:<br />
XIII.B.1. 78.85 ha. Inclu<strong>de</strong> XIII.B.1-1. Complexul silvic „Palanca” – parcelele 61-63<br />
(63,8 ha) şi XIII.B.1-2. fâşia dintre digul anti-viitură şi fluviu (14,77 ha); XIII.B.2. Sectorul<br />
Nistrului <strong>de</strong> la s. Tudora până la hotarul zonei (138,2 ha) XIII.B.3. O parte din dig situat în<br />
apropierea clădirii administrative a fostei gospodării piscicole (0,3 ha).<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 114 10 10 139<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 60 70 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei 1 1 16<br />
Lista IUCN 1 1 5<br />
Cartea Roşie a Europei 1 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 1 7 89<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn<br />
Directiva Habitat, Anexa II<br />
55
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 7<br />
Directiva Păsări 35<br />
Lista operaţională 5 2 43<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 2 1 43<br />
163<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Plante - Petasites hybridus (L.) Gaertn.Mey. et Schreb., Salvinia natans L., Viburnum opulus L.<br />
Animale. Herpetofauna: Emys orbicularis. Păsări: Haliaeetus albicilla, Falco vespertinus,<br />
Phalacrocorax pygmeus, Crex crex, Coracias garrulus, Haliaeetus albicilla, Phalacrocorax pygmeus,<br />
Crex crex, Pelecanus onocrotalus, Egretta alba, Plegadis falcinellus, Platalea leucorodia, Cygnus<br />
olor, Ciconia nigra, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Circaetus gallicus, Circus cyaneus, Circus pygargus, Aquila<br />
pomarina, Aquila chrysaetos, Pandion haliaetus.<br />
Starea generală. În spatele digului <strong>de</strong> stat pe meandrele cu altitudine foarte joasă s-au păstrat<br />
păduri naturale <strong>de</strong> luncă, cu vârsta <strong>de</strong> 50-95 <strong>de</strong> ani, inundate în<strong>de</strong>lungat în perioa<strong>de</strong>le când nivelului<br />
apei Nistrului este înalt şi mediu – acestea sunt fragmente <strong>de</strong> sălciş jilav <strong>de</strong> luncă; păduri ume<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong> plop ale formaţiunii Populetа (alba) şi <strong>de</strong>rivatele lor, în care un rol important îl ocupă frasinul<br />
(Fraxinetum-Populeto(alba)-ulmosum). Destul <strong>de</strong> bine s-au păstrat şi luncile ume<strong>de</strong> şi cele jilave.<br />
Zona C – XIII.C. (XIII.C.7.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. 297,71 ha. XII.C.1. Fâşia riverană <strong>de</strong> protecţie a<br />
apei <strong>de</strong> pe ultimele meandre care se află în Moldova, situate mai la sud <strong>de</strong> s. Tudora (parcelele<br />
64-65 ale complexului „Palanca”) şi păşunile limitrofe. În această zonă sunt incluse următoarele<br />
sectoare: XIII.C.1. Păşunile din luncă cu suprafaţa <strong>de</strong> 8,6 ha: XIII.C.1-1. Păşune a primăriei<br />
Tudora (5 ha), limitrofe parcelei 61; XIII.C.1-2. Păşune a primăriei Tudora (3,3 ha), învecinată<br />
cu parcela 62; XIII.C.2. Păşune (54,7 ha) amplasată la nord-vest <strong>de</strong> s. Palanca, XIII.C.3. Teritoriu<br />
înmlăştinit la baza ultimului meandru (10,4 ha). XIII.C.4. Sector înmlăştinit limitrof din<br />
nord-est s. Palanca (15,7 ha). XIII.C.5. Sector al luncilor jilave la est <strong>de</strong> XIII.C.4, cu suprafaţa <strong>de</strong><br />
5,1 ha. XIII.C.6. 52,2 ha. Clădirea administrativă a gospodăriei piscicole şi teritoriile limitrofe<br />
(canalul şi digul <strong>de</strong>-a lungul lui).<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere Lilieci<br />
Total 128 1 21 10 92<br />
Completitudinea datelor (în %) 80 20 70 70 80<br />
Cartea Roşie a Moldovei 1 1 1 5<br />
Lista IUCN 1 1 3<br />
Cartea Roşie a Europei 1 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 1 7 59<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn<br />
Directiva Habitat, Anexa II<br />
23<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 7<br />
Directiva Păsări 21<br />
Lista operaţională 4 2 24<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 2 1 1 24
164<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Plante - Petasites hybridus (L.) Gaertn. Mey. et Schreb.<br />
Animale. Insecte: Carabus clathratus L. Herpetofauna: Emys orbicularis. Păsări: Falco cherrug,<br />
Falco vespertinus, Egretta alba, Ciconia nigra, Cygnus olor, Crex crex.<br />
Starea generală. În zonă sunt prezente pădurile <strong>de</strong> luncă inundabile <strong>de</strong> plop alb şi <strong>de</strong> frasin,<br />
cu participarea în arboret a stejarului pedunculat şi a ulmului (7Pla3Sa, 5Pla3Fr2Ulv, 5Fra3Ulv-<br />
2Sa, 6Fr2St2Ulv). S-a păstrat arboret, provenit din lăstăriş, cu vârsta <strong>de</strong> 79 <strong>de</strong> ani, în care domină<br />
plopul alb - 5pla3Fr2Ulm (sectorul 64 K) şi frasinul - 6Fr2St2Ulm (64N). Luncile formaţiunilor<br />
Elytrigieta repensi şi Lolieta perenisi – sunt lunci cu un păşunat excesiv şi cu un covor ierbos <strong>de</strong><br />
păşune tipic. Vegetaţia mlaştinilor ierboase pe suprafeţele înmlăştinite administrate <strong>de</strong> primăria<br />
Palanca sunt reprezentate <strong>de</strong> comunităţile formaţiunilor Phragmiteta australisi, Typhaeta angustifoliae,<br />
Scirpeta tabernaemontani, Butometa umbellatisi şi <strong>de</strong> lunci înmlăştinite – Cariceta,<br />
Junceta, Eleocharieta palustrisi.<br />
XIV. Complexul „Chiţcani”<br />
Amplasarea. Raionul Slobozia, c. Chiţcani, or. Slobozia<br />
46°44'31 Lat N 29°39'39 Long E<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zone. 391 ha. Inclu<strong>de</strong> complexul „Vila silvică Chiţcani”,<br />
amplasat în partea sudică a masivului forestier „Pădurea Chiţcani”.<br />
Altitudinea absolută: 6-10m<br />
Trăsăturile fizice:<br />
Descrierea generală<br />
geografică<br />
Zona-nucleu este amplasată în partea <strong>de</strong> sud-est a ţării la 69 km spre sud-est <strong>de</strong><br />
Chişinău, la 10 km spre sud-est <strong>de</strong> la mun. Tiraspol în limitele câmpiei Nistrului<br />
<strong>de</strong> jos.<br />
Relief Lunca inundabilă <strong>de</strong> jos şi înaltă a f. Nistru<br />
Bazinele acvatice Partea <strong>de</strong> jos a bazinului f. Nistru<br />
Descrierea generală geolo- Este alcătuit din nisipuri, argile, calcare din stratul superior al substratului basagicărabean<br />
al etajului geologic sarmatic din miocen;<br />
Caracteristica landşaftului Regiunea <strong>de</strong> landşaft a câmpiei cu terase a Nistrului <strong>de</strong> Jos. Lunca extinsă a fl.<br />
Nistru, cu soluri <strong>de</strong> luncă, înnămolite-mlăştinoase <strong>de</strong> luncă, pe alocuri cu păduri<br />
<strong>de</strong> plop şi salcie şi sectoare <strong>de</strong> pajişti <strong>de</strong> luncă şi bălţi.<br />
Principalele tipuri <strong>de</strong> ecosisteme.<br />
Biotopuri acvatice<br />
1. Fluviul – un ecosistem al segmentului Nistrului, care conţine o bogăţie limitată <strong>de</strong> plancton<br />
şi bentos, dar microorganismele prezente, macrofitele şi mai ales peştii, inclusiv şi<br />
speciile rare, sunt <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> diverşi.<br />
2. Lacuri şi bălţi permanente şi intermitente (apă dulce stătătoare <strong>de</strong> adâncime mică).<br />
3. Vegetaţia acvatică ce se <strong>de</strong>zvoltă în adâncul apei şi pe suprafaţă<br />
Păduri <strong>de</strong> luncă inundabilă<br />
4. Pădure <strong>de</strong> luncă inundabilă Populetum (alba).<br />
5. Pădure <strong>de</strong> luncă inundabilă cu dominarea frasinului.<br />
6. Păduri <strong>de</strong> stejar tinere cu stejar pedunculat.<br />
Plantaţii artificiale<br />
7. Plantaţii artificiale monodominante Populus alba, P. nigra, Quercus robur, Fraxinus excelsior.<br />
8. Plantaţii <strong>de</strong> salcâm.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
9. Plantaţii <strong>de</strong> pin <strong>de</strong> tip Palas<br />
Comunităţi ierboase. Este prezent un biotop:<br />
10. Păşuni <strong>de</strong> luncă.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos Herpetofauna Păsări Mamifere<br />
Total 172 24 11 84 25<br />
Completitudinea datelor (în %) 95 60 90 80 70<br />
Cartea Roşie a Moldovei 10 2 16<br />
Cartea Roşie a RMN 10 3 9 2<br />
Lista IUCN 3 2 1<br />
Cartea Roşie a Europei 17 1 1 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 5 6 61 16<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn 18 10<br />
Directiva Habitat, Anexa II 1 1<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 3 7 10<br />
Directiva Păsări 30<br />
Lista operaţională 13 31 4 9 4<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 1 4 25 15<br />
165<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare <strong>de</strong> plante: Filipendula ulmaria, (?)Ornithogalum boucheanum.<br />
Speciile caracteristice şi rare <strong>de</strong> animale<br />
Insecte – exemple <strong>de</strong> specii rare: Calosoma sycophanta, Elater ferrugineus, Morimus funereus,<br />
Papilio machaon, Parnassius mnemosyne, Zerynthia polyxena, Aromia moschata, Protaetia<br />
aeruginosa, Cucujus cinnabarinus, Lepti<strong>de</strong>a morsei, Pontia chloridice, Apatura metis, Argynnis<br />
pandora, Nymphalis xanthomelas, Satyrium spini, Satyrium w-album, Xylocopa valga, Scolia hirta.<br />
Herpetofauna: Specii caracteristice: Rana ridibunda, R. esculenta, Hyla arborea, Bufo viridis,<br />
Lacerta agilis, Natrix natrix. Exemple <strong>de</strong> specii rare: Pelobates fuscus, Bufо bufo, Emys orbicularis.<br />
Păsări: Specii caracteristice: Fringilla coelebs, Sylvia atricapilla, Parus major, Turdus merula,<br />
T. philomelos, Luscinia luscinia, Passer montanus, Phoenicurus phoenicurus, Sturnus vulgaris,<br />
Phylloscopus collybita, Muscicapa striata, Chloris chloris, Corvus cornix, Parus caeruleus, Erithacus<br />
rubecula, Oriolus oriolus, Jynx torquilla, Carduelis carduelis, Ficedula albicollis, Dendrocopos<br />
major, D. medius. Exemple <strong>de</strong> specii rare: Milvus migrans, Falco subbuteo, Otus scops, Coracius<br />
garrulous – se au în ve<strong>de</strong>re câteva specii <strong>de</strong> păsări, care aparţin unei forme <strong>de</strong>ndrofile netipice şi<br />
rare, Dendrocopos medius. În anul 2010 s-a înregistrat cuibăritul speciilor Sitta euroraea, Ciconia<br />
nigra, Pernis apivorus, Haliaeetus albicilla, Circus cyaneus, Pandion haliaetus. Mamifere: Specii<br />
caracteristice: Erinaceus europaeus, Lepus europaeus, Sciurus vulgaris, Apo<strong>de</strong>mus sylvaticus,<br />
Vulpes vulpes, Mustela nivalis, Sus scrofa, Capreolus capreolus. Exemple <strong>de</strong> specii rare: Myotis<br />
dasycneme, Nyctalus leisleri, Pipistrellus nathusii, Meles meles.<br />
Proprietatea terenurilor. Terenurile din proprietatea Fondului forestier <strong>de</strong> stat.<br />
Starea generală. Teritoriul are o structură mozaică. Pădurile naturale sunt amplasate pe partea<br />
limitrofă albiei luncii inundabile a f. Nistru şi conţine formaţiuni <strong>de</strong> plop alb - Populetum (alba)<br />
rubosum, Populetum (alba) convallariosum, Populetum (alba) chaerophyllosum (temulis), Fraxineto<br />
– Populetum (alba) ulmosum, frasin înalt - Populeto (albae)-Fraxineta (excelsior), Fraxinetum (excelsior),<br />
Populetо (albae) - Querceto roboris - Fraxineta (excelsior), stejar pedunculat - - Fraxineta<br />
(excelsior) - Quercetum roboris, Populetо (albae) - Fraxineta (excelsior) - Quercetum roboris. În
166<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
ultimul timp pe teritoriul complexului s-au <strong>de</strong>sfăşurat tăieri în masă, inclusiv şi a arborilor seculari,<br />
pe locurile <strong>de</strong>frişate se formează <strong>de</strong>sişuri <strong>de</strong> vegetaţie buruienoasă. Pe câteva locuri cu tăieri<br />
se răsă<strong>de</strong>sc arbori tineri, inclusiv şi cei adventivi (pin). Se <strong>de</strong>sfăşoară păşunatul animalelor pe<br />
liziere şi în <strong>zona</strong> <strong>de</strong> pădure <strong>de</strong> lângă lizieră.<br />
Valoarea socială şi economică. Complexul joacă un rol important în formarea materiei prime<br />
<strong>de</strong> lemn, în păstrarea biodiversităţii, colonizarea speciilor <strong>de</strong> animale <strong>de</strong> vânătoare. Nu <strong>de</strong>parte<br />
este situat monumentul istoric „baza Chiţcani” şi mănăstirea Novo-Neameţkii.<br />
Zona A – XIV.A. (XIV.A.1.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă a zonei. 7,5 ha. Inclu<strong>de</strong> un singur element XIV.A.1. Sectoare<br />
importante <strong>de</strong> stejar pedunculat, care este <strong>de</strong>zirabil a fi păstrate în calitate <strong>de</strong> rezervate genetice<br />
<strong>de</strong> stejar pedunculat şi frasin.<br />
Starea generală. În zonă sunt prezente sectoare <strong>de</strong> dumbrăvi seculare <strong>de</strong> luncă inundabilă<br />
cu vârsta <strong>de</strong> 60-95 <strong>de</strong> ani, care sunt practic total distruse în Transnistria <strong>de</strong> Jos. Cea mai reprezentativă<br />
comunitate s-a păstrat în parcela 33 (77 ha). Arboretul este provenit din lăstăriş, mai<br />
mult <strong>de</strong> jumătate îl constituie stejarul pedunculat – 5STP2FO2PA1Ul. Vârsta lor este <strong>de</strong> 90 <strong>de</strong><br />
ani, înălţimea <strong>de</strong> 29-33 m, diametrul trunchiului 44 cm. Consistenţa plantaţiilor – 0,6. Clasa <strong>de</strong><br />
bonitate -1. Rezerva <strong>de</strong> lemn – 310 m3 /ha. Subarboretul este format din sânger, arţar tătăresc,<br />
corn cu consistenţa 0,5. Caracteristica recreaţională: spaţiu închis, arboret cu închi<strong>de</strong>re orizontală,<br />
clasa I a evaluării estetice, clasa III în ce priveşte accesibilitatea <strong>pentru</strong> pietoni; valoarea<br />
recreaţională – medie, clasa II <strong>de</strong> rezistenţă; I etapă <strong>de</strong> <strong>de</strong>gresiune. Este prezent un grad mediu<br />
<strong>de</strong> afectare a pădurii cu putregai <strong>de</strong> tulpină (20%).<br />
Zona B – XIV.B. (XIV.B.1.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă a zonei. 391 ha. Inclu<strong>de</strong> teritoriul <strong>de</strong> bază al complexului<br />
„Vila silvică Chiţcani”, în sub<strong>zona</strong> B – <strong>de</strong> reconstrucţie a arboretului <strong>de</strong>rivat şi <strong>de</strong> intensificare<br />
2<br />
a rolului stejarului pedunculat, cu prioritatea regenerării lui seminale.<br />
Starea generală. Pentru <strong>zona</strong> dată sunt caracteristice pădurile <strong>de</strong> luncă <strong>de</strong> nivel înalt afectate<br />
<strong>de</strong> activitatea antropogenă, în componenţa arboretului cărora în pădurile primare domină stejarul.<br />
Actual valoarea zonei este mică din cauza tăierilor pădurilor. Totuşi, un exemplu specific<br />
este dumbrava <strong>de</strong> frasin cu provenienţă din lăstăriş (6FO3STP1PA), care s-a păstrat în parcela<br />
30 subparcela 19 (31 ha). Înălţimea arborilor este <strong>de</strong> 29-33 m, diametrul trunchiului: a frasinului<br />
obişnuit – 40 cm, a stejarului pedunculat – 44 cm, a plopului alb – 56 cm. Consistenţa plantaţiilor<br />
– 0,6. Clasa <strong>de</strong> bonitate -1. Rezerva <strong>de</strong> lemn – 315 m3 /ha. Subarboretul este format din sânger, arţar<br />
tătăresc, păducel, cu gradul <strong>de</strong> consistenţă 0,6. Caracteristica recreaţională: spaţiu închis, arboret<br />
cu închi<strong>de</strong>re orizontală, clasa I a evaluării estetice, clasa III în ce priveşte accesibilitatea <strong>pentru</strong><br />
vizitatori; valoarea recreaţională – medie, clasa IV <strong>de</strong> rezistenţă; I etapă <strong>de</strong> <strong>de</strong>gresiune.<br />
Zona C – XIV.C. (XIV.C.1.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă a zonei. 617 ha. Conţine un fragment în formă <strong>de</strong> fâşie <strong>de</strong><br />
păduri afectate şi <strong>de</strong> plantaţii artificiale, precum şi un fragment <strong>de</strong> fluviu şi malul limitrof.<br />
Starea generală. Este un teritoriu relativ în<strong>de</strong>părtat <strong>de</strong> localităţi, un<strong>de</strong> se adună păsări acvatice<br />
şi <strong>de</strong> mlaştină. Este înregistrată o presiune antropogenă nesemnificativă –recrearea, păşunatul<br />
şi alte activităţi agricole.<br />
Complexul „Lacul Laptura – Nistrul Vechi” – XV<br />
Localizare : r. Tiraspol, s. Cremenciug<br />
46° 43' 10" Lat N 29° 39' 25" Long E
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
167<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. 107 ha. Inclu<strong>de</strong> sectorul albiei vechi a Nistrului şi<br />
lacul Laptura – o parte a albiei vechi a Nistrului, care se utilizează în calitate <strong>de</strong> bazin piscicol.<br />
Întreg teritoriul este inclus în <strong>zona</strong> C.<br />
Altitudinea absolută: 4–6 m<br />
Structura fizică<br />
Descrierea generală geo- Zona-nucleu este amplasată în partea <strong>de</strong> sud-est a ţării la 69 km spre sud-est <strong>de</strong><br />
grafică<br />
Chişinău, la 10 km la sud-est <strong>de</strong> mun. Tiraspol în limitele câmpiei Nistrului <strong>de</strong> Jos.<br />
Relief Lunca inundabilă <strong>de</strong> jos şi <strong>de</strong> sus a f. Nistru<br />
Bazinele acvatice Partea <strong>de</strong> jos a bazinului f. Nistru<br />
Descrierea generală geolo- Este alcătuit din nisipuri, argile, calcare din stratul superior al substratului basagicărabean<br />
al etajului geologic sarmatic din miocen;.<br />
Caracteristica landşaftului Regiunea <strong>de</strong> landşaft a câmpiei cu terase a Nistrului <strong>de</strong> Jos, Lunca extinsă a fl.<br />
Nistru, cu soluri <strong>de</strong> luncă, înnămolite-mlăştinoase <strong>de</strong> luncă, pe alocuri cu păduri<br />
<strong>de</strong> plop şi salcie şi sectoare <strong>de</strong> pajişti <strong>de</strong> luncă şi bălţi.<br />
Principalele tipuri <strong>de</strong> ecosisteme.<br />
Biotopuri acvatice<br />
5. Biotopul albiei vechi a fluviului Nistru (ape stătătoare în albia meandrată cu adâncimi<br />
variabile).<br />
6. Lacuri şi bălţi permanente şi intermitente (apă dulce stătătoare <strong>de</strong> adâncime mică).<br />
7. Vegetaţia acvatică ce se <strong>de</strong>zvoltă în adâncul apei şi pe suprafaţă<br />
8. Sistemul <strong>de</strong> drenaj cu apă dulce.<br />
Păduri <strong>de</strong> luncă inundabilă.<br />
9. Pădure <strong>de</strong> luncă inundabilă Populetum Populus alba şi Salix alba.<br />
Plantaţii artificiale cu comunităţile:<br />
10. Desişuri <strong>de</strong> trestie (Phragmiteta australisi, Typheta angustifoliae, Scirpeta tabernaemontanii).<br />
11. Păşuni <strong>de</strong> luncă<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos<br />
Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere<br />
Total 247 9 12 104 11<br />
Completitudinea datelor (în %) 95 5 90 70 50<br />
Cartea Roşie a Moldovei 3 2 16<br />
Cartea Roşie a RMN 1 3 6<br />
Lista IUCN 3<br />
Cartea Roşie a Europei 1 5 1 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 1 7 67 4<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn<br />
Directiva Habitat, Anexa II<br />
25<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 8<br />
Directiva Păsări 44<br />
Lista operaţională 8 9 4 8 2<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 4 4 23 7
168<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare <strong>de</strong> plante: Asparagus tenuifolius, Asparagus verticillatus, Carex pseudocyperus,<br />
Cyperus glomeratus, Filipendula ulmaria, Hydrocharis morsus-ranae, Potamogeton<br />
gramineus, Potamogeton natans, Salvinia natans, Typha laxmannii.<br />
Speciile caracteristice şi rare <strong>de</strong> animale<br />
Insecte. Specii caracteristice: Nepa cinerea, Ranatra linearis, Cybister lateralimarginalis, Dytiscus<br />
dimidiatus, Hydrochara carabio<strong>de</strong>s, H. flavipes, Hydrophilus piceus. Exemple <strong>de</strong> specii rare:<br />
Anax imperator, Aeschna grandis, Calopteryx splen<strong>de</strong>ns, Iphicli<strong>de</strong>s podalirius, Xylocopa valga. Herpetofauna.<br />
Specii caracteristice: Rana ridibunda, R. esculenta, Bufo viridis, Hyla arborea, Lacerta<br />
agilis, L. viridis, Natrix natrix. Exemple <strong>de</strong> specii rare: Pelobates fuscus, Bufо bufo, Emys orbicularis.<br />
Păsări. Specii caracteristice: Corvus cornix, Sturnus vulgaris, Dendrocopos syriacus, Passer montanus,<br />
Fringilla coelebs ş.a. Exemple <strong>de</strong> specii rare: Egretta alba, Ciconia nigra, Rufibrenta ruficollis,<br />
Pernis apivorus, Milvus migrans, Circus cyaneus. Mamifere. Specii caracteristice: Erinaceus europaeus,<br />
Lepus europaeus, Rattus norvegicus, Mus spicilegus. Nu există date <strong>de</strong>spre speciile rare.<br />
Proprietatea terenurilor. Terenurile din proprietatea Fondului forestier <strong>de</strong> stat.<br />
Starea generală. Vegetaţia albiei vechi a Nistrului este reprezentată <strong>de</strong> formaţiuni acvatice şi<br />
palustre: Scyrpo-Phragmitetum, Typhaetum latifoliae, Typhaetum angustifoliae, Salvinio natantis,<br />
acvatice - Polygono amphibiae-Potamogetonetum pectinae, Lemnetum minoris, Salvinietum.<br />
Luncile ocupă spaţiul limitrof albiei, cu comunităţi în care predomină Bromus inermis, Elytrigia<br />
repens. Pe malurile albiei vechi s-au păstrat fâşii <strong>de</strong> Salix alba L., Populus alba L., Ulmus laevis<br />
Pall., Fraxinus excelsior L. Lacul Laptura – o parte a albiei vechi a f. Nistru, împreună cu teritoriul<br />
limitrof este activ utilizat în scopuri economice – este construită gospodăria piscicolă. Totuşi, în<br />
pofida valorificării economice, lacul Laptura, în cea mai mare parte, şi-a păstrat înfăţişarea <strong>de</strong><br />
albie iniţială a Nistrului (lăţimea, adâncimea). Întreg complexul este înconjurat <strong>de</strong> agrocenoze.<br />
Valoarea socială şi economică<br />
Partea centrală ridicată interiverană reprezintă o <strong>de</strong>punere în formă <strong>de</strong> dună <strong>de</strong> nisip „movila<br />
Cremenciug”, astfel <strong>de</strong> <strong>de</strong>puneri <strong>de</strong> nisip sunt caracteristice malurilor Niprului, în Moldova acestea<br />
apar doar aici, în punctul ei cel mai înalt se află localitatea Cremenciug. Terenuri vânătoreşti (vânat<br />
înotător). Lacul Laptura este vizitat <strong>de</strong> turişti, un<strong>de</strong> este posibil <strong>de</strong> organizat pescuitul contra plată.<br />
Sectorul Dubovîi cut – rezervaţie ihtiologică – XVI<br />
Amplasare. Raionul Slobozia, s. Glinoe<br />
46° 33' 36" Lat N 29° 56' 09" Long E<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă. 133 ha. Sectorul ocupă partea nordică a „complexului Turunciuc”,<br />
inclu<strong>de</strong> albiile f. Nistru şi r. Turunciuc, malul stâng al Nistrului şi malul drept al Turunciucului<br />
(raionul bancului <strong>de</strong> nisip şi mai jos), agrocenoze şi maidane.<br />
Altitudinea absolută: 2–9 m<br />
Structura fizică<br />
Descrierea generală geo- Zona-nucleu este amplasată în partea <strong>de</strong> sud-est a ţării la 81 km spre sud-est <strong>de</strong><br />
grafică<br />
Chişinău, la 81 km la sud-est <strong>de</strong> mun. Tiraspol în limitele câmpiei Nistrului <strong>de</strong> Jos.<br />
Relief Lunca inundabilă <strong>de</strong> jos şi <strong>de</strong> sus a f. Nistru<br />
Bazinele acvatice Partea <strong>de</strong> jos a bazinului f. Nistru<br />
Descrierea generală geolo- Este alcătuit din nisipuri, argile, calcare din stratul superior al substratului basagicărabean<br />
al etajului geologic sarmatic din miocen;.<br />
Caracteristica landşaftului Regiunea <strong>de</strong> landşaft a câmpiei cu terase a Nistrului <strong>de</strong> Jos, Lunca extinsă a fl.<br />
Nistru, cu soluri <strong>de</strong> luncă, înnămolite-mlăştinoase <strong>de</strong> luncă, pe alocuri cu păduri<br />
<strong>de</strong> plop şi salcie şi sectoare <strong>de</strong> pajişti <strong>de</strong> luncă şi bălţi.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Principalele tipuri <strong>de</strong> ecosisteme.<br />
Biotopuri acvatice<br />
14. Fluviul - ecosistemul segmentului Nistrului.<br />
15. Lacuri şi bălţi permanente şi intermitente (apă dulce stătătoare <strong>de</strong> adâncime mică).<br />
16. Canalul, permanent legat cu fluviul.<br />
17. Sistemele <strong>de</strong> drenaj cu apă dulce, lacuri şi obiecte pline cu apă legate <strong>de</strong> ele.<br />
18. Vegetaţia acvatică ce se <strong>de</strong>zvoltă în adâncul apei şi pe suprafaţă.<br />
Păduri <strong>de</strong> luncă inundabilă.<br />
19. Pădure <strong>de</strong> luncă.<br />
21. Păduri riverane <strong>de</strong> salcie.<br />
Plantaţii artificiale<br />
22. Plantaţii artificiale monodominante Populus alba, P. nigra, Salix alba<br />
Vegetaţia ierboasă<br />
23. Păşuni <strong>de</strong> luncă.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos<br />
Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere<br />
Total 160 12 11 124 21<br />
Completitudinea datelor (în %) 95 45 90 80 70<br />
Cartea Roşie a Moldovei 2 2 26 1<br />
Cartea Roşie a RMN 3 3 16 1<br />
Lista IUCN 3 3 1<br />
Cartea Roşie a Europei 5 1 3 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 1 82 14<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn<br />
Directiva Habitat, Anexa II<br />
33 8<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 1 7 9<br />
Directiva Păsări 62<br />
Lista operaţională 1 6 4 17 3<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 4 35 14<br />
169<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare <strong>de</strong> plante: : Filipendula ulmaria<br />
Speciile caracteristice şi rare <strong>de</strong> animale.<br />
Insecte. Еxemple <strong>de</strong> specii rare: Iphicli<strong>de</strong>s podalirius, Zerynthia polyxena, Lepti<strong>de</strong>a morsei,<br />
Pontia chloridice, Dorcadion equestre, Xylocopa violacea. Herpetofauna. Specii caracteristice:<br />
Rana ridibunda, R. esculenta, Bufo viridis, Hyla arborea, Lacerta agilis, Natrix natrix. Еxemple<br />
<strong>de</strong> specii rare: Pelobates fuscus, Bufо bufo, Emys orbicularis. Păsări. Ornitofauna care cuibăreşte<br />
inclu<strong>de</strong>, în fond, paserine mărunte, legate <strong>de</strong> habitatele <strong>de</strong> arbori-arbuşti. În timpul perioa<strong>de</strong>i<br />
<strong>de</strong> migrare şi a vizitelor, precum şi în perioada <strong>de</strong> iarnă în fâşia <strong>de</strong> pădure <strong>de</strong> luncă şi pe sectoarele<br />
ierboase, se stabilesc multe specii <strong>de</strong> păsări <strong>de</strong>ndrofile şi campofile. Albia fluviului atrage o<br />
mare diversitate <strong>de</strong> păsări înotătoare şi hidrofile. În perioada <strong>de</strong> iarnă pe sectoarele neîngheţate<br />
ale fluviului predomină raţa sălbatică (Anas plathyrhinchos). Еxemple <strong>de</strong> specii rare: Milvus<br />
migrans, Falco subbuteo, Gavia stellata, G. arctica, Phallacrocorax pygmeus, Botaurus stellaris,<br />
Egretta alba, Ciconia nigra, Pernis apivorus, Haliaeetus albicilla, Circus cyaneus, Pandion haliaetus,<br />
Asio flammeus. Mamifere. Specii caracteristice: Erinaceus europaeus, Lepus europaeus, Mus
170<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
spicilegus, Vulpes vulpes, Mustela nivalis, Lutra lutra, Sus scrofa. Fauna chiropterelor inclu<strong>de</strong> 8<br />
specii (specii caracteristice <strong>pentru</strong> teritoriul dat sunt: : Nyctalus noctula, Myotis daubentonii,<br />
Pipistrellus pygmaeus). Еxemple <strong>de</strong> specii rare: Nyctalus leisleri, Pipistrellus nathusii, Lutra lutra.<br />
Starea generală. Teritoriile forestiere sunt ocupate <strong>de</strong> păduri <strong>de</strong> luncă <strong>de</strong> salcie şi <strong>de</strong> plop,<br />
precum şi <strong>de</strong> plantaţii <strong>de</strong> plop canadian cu vârsta <strong>de</strong> 32 <strong>de</strong> ani. Comunitatea formaţiunii sălciei<br />
albe - Saliceta albae este reprezentată <strong>de</strong> asociaţiile: Saliceto - Populetum (alba) herbosum<br />
(7PA3SA; 8SA2PA; 7PA2SA1VM+FO), ce provin din lăstăriş. Subarboretul este format din Rosa<br />
canina, Rubus caesius, cu consistenţa 0,3. Vârsta acestuia este <strong>de</strong> 36-46 ani, consistenţa plantaţiilor<br />
– 0,6-0,7. Clasa <strong>de</strong> bonitate -4-5. Comunitatea cu dominarea plopului alb are Populeta albae:<br />
Populetum (alba) – Salicetosum (alba) (7PA3SA; 7PA2SA1VM+FO) cu provenienţă din lăstăriş.<br />
Subarboretul este format din Rosa canina, Rubus caesius, cu consistenţa 0,3. Vârsta acestuia este<br />
<strong>de</strong> 46 ani, consistenţa plantaţiilor – 0,6. Clasa <strong>de</strong> bonitate - 4. Luncile ocupă sectoarele <strong>de</strong>schise<br />
înalte şi versanţii barajului antiviitură. Sunt reprezentate <strong>de</strong> fitocenoze cu predominarea Bromus<br />
inermis, Calamagrostis epigeios, Elytrigia repens. Din cauza faptului că sectorul este situat în<br />
apropierea satelor mari <strong>de</strong> pe malul stâng al r. Turunciuc şi prezenţei câtorva treceri staţionare,<br />
popularitatea sectorului <strong>pentru</strong> pescuitorii amatori şi <strong>pentru</strong> turişti, duce la <strong>de</strong>ranjarea animalelor<br />
pe cea mai mare parte a sectorului.<br />
Proprietatea terenurilor. Terenurile din proprietatea Fondului forestier <strong>de</strong> stat.<br />
Valoarea economică. Sectorul este utilizat în calitate <strong>de</strong> gospodărie vânătorească şi piscicolă.<br />
Teritoriul este atractiv <strong>pentru</strong> turiştii <strong>de</strong> apă – aici se adună turiştii şi au loc întreceri. Liliecii pot<br />
fi obiecte ale observării turiştilor, <strong>de</strong> exemplu, pot fi organizate plimbări nocturne prin pădure<br />
şi <strong>de</strong>-a lungul Nistrului şi Turunciucului, ascultând sunetele liliecilor cu ajutorul <strong>de</strong>tectoarelor<br />
ultrasunet sau capturând chiropterele cu ajutorul pânzelor (şi fotografierea lor). Dacă sunt prezente<br />
adăposturile artificiale, pot fi <strong>de</strong>sfăşurate observări (fotografierea) asupra mamiferelor<br />
mici în timpul zilei.<br />
Zona A – XVI.A. (XVI.A.1.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă a zonei. 11 ha. Zona inclu<strong>de</strong> un fragment al r. Turunciuc <strong>de</strong><br />
la prag până la s. Glinoe. Sunt prezente: nevertebrate Paramysis baeri bispinosa Martynov, Hypanis<br />
laeviuscula fragilis (Milach.), H. pontica (Eichwald); peşti – Lista roşie a lumii (IUCN-2010): specia<br />
se<strong>de</strong>ntară Umbra krameri (VU); speciile catadrome Acipenser gul<strong>de</strong>nstadti colchicus, A. stellatus,<br />
Huso huso, Hucho hucho (toate – EN), precum şi cele abadrome streber şi Zingel zingel (VU), Eudontomyzon<br />
mariae (CR) inclus în Cartea Roşie a Ucrainei. Speciile incluse în Cartea Roşie a Moldovei<br />
şi Ucrainei concomitent sunt Rutilus frisii (CR) şi Leuciscus borysthenicus (VU).<br />
Zona C – XVI.C. (XVI.C.1.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă a zonei. 122ha. Inclu<strong>de</strong> malurile Nistrului şi Turunciucului.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Herpeto-<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos<br />
Păsări Mamifere<br />
fauna<br />
Total 160 12 11 124 21<br />
Completitudinea datelor (în %) 95 45 90 80 70<br />
Cartea Roşie a Moldovei 2 2 26 1<br />
Cartea Roşie a RMN 3 3 16 1<br />
Lista IUCN 3 3 1
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos<br />
Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere<br />
Cartea Roşie a Europei 5 1 3 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 1 82 14<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn<br />
Directiva Habitat, Anexa II<br />
33 8<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 1 7 9<br />
Directiva Păsări 62<br />
Lista operaţională 1 6 4 17 3<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 4 35 14<br />
171<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Plante - Filipendula ulmaria<br />
Animale. Insecte: Iphicli<strong>de</strong>s podalirius, Zerynthia polyxena, Lepti<strong>de</strong>a morsei, Pontia<br />
chloridice, Dorcadion equestre, Xylocopa violacea. Herpetofauna: Pelobates fuscus, Bufо<br />
bufo, Emys orbicularis. Păsări: Milvus migrans, Falco subbuteo, Gavia stellata, G. arctica,<br />
Phallacrocorax pygmeus, Botaurus stellaris, Egretta alba, Ciconia nigra, Pernis apivorus, Haliaeetus<br />
albicilla, Circus cyaneus, Pandion haliaetus, Asio flammeus. Mamifere: Nyctalus leisleri,<br />
Pipistrellus nathusii, Lutra lutra.<br />
Starea generală.<br />
Teritoriile forestiere sunt ocupate <strong>de</strong> păduri <strong>de</strong> luncă <strong>de</strong> salcie şi <strong>de</strong> plop, precum şi <strong>de</strong> plantaţii<br />
<strong>de</strong> plop canadian cu vârsta <strong>de</strong> 32 <strong>de</strong> ani. Comunitatea formaţiunii sălciei albe - Saliceta<br />
albae este reprezentată <strong>de</strong> asociaţiile: Saliceto - Populetum (alba) herbosum (7PA3SA; 8SA2PA;<br />
7PA2SA1VM+FO), ce provin din lăstăriş. Subarboretul este format din Rosa canina, Rubus<br />
caesius, cu gradul <strong>de</strong> închi<strong>de</strong>re 0,3. Vârsta acestuia este <strong>de</strong> 36-46 ani, consistenţa plantaţiilor<br />
– 0,5-0,6. Clasa <strong>de</strong> bonitate - 4. Salicetum (alba) rubosum (10SA) are provenienţă din lăstăriş.<br />
Vârsta acestuia este <strong>de</strong> 36-46 <strong>de</strong> ani. Subarboretul este alcătuit <strong>de</strong> Rubus caesius cu gradul <strong>de</strong><br />
consistenţă 0,2. Consistenţa plantaţiilor – 0,6-0,7. Clasa <strong>de</strong> bonitate – 4-5. Comunitatea cu<br />
dominarea plopului alb are Populeta albae: Populetum (alba) – Salicetosum (alba) (7PA3SA;<br />
7PA2SA1VM+FO) cu provenienţă din lăstăriş. Subarboretul este format din Rosa canina, Rubus<br />
caesius, cu gradul <strong>de</strong> închi<strong>de</strong>re 0,3. Vârsta acestuia este <strong>de</strong> 46 ani, consistenţa plantaţiilor<br />
– 0,6. Clasa <strong>de</strong> bonitate - 4. Luncile ocupă sectoarele <strong>de</strong>schise înalte şi versanţii barajului<br />
antiviitură. Sunt reprezentate <strong>de</strong> fitocenoze cu predominarea Bromus inermis, Calamagrostis<br />
epigeios, Elytrigia repens. Din cauza faptului că sectorul este situat în apropierea satelor mari<br />
<strong>de</strong> pe malul stâng al r. Turunciuc şi prezenţei câtorva treceri staţionare, popularitatea sectorului<br />
<strong>pentru</strong> pescuitorii amatori şi <strong>pentru</strong> turişti, cauzează un factor înalt <strong>de</strong> <strong>de</strong>ranj asupra<br />
animalelor pe cea mai mare parte a sectorului.<br />
Sectorul Saghi-Kazaceşti – XVII<br />
Amplasare. Raionul Slobozia, în apropierea drumului Glinoe-Răscăieţi<br />
46° 33' 46" Lat N 29° 53' 13" Long E<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scriere succintă. 243 ha. Sectorul inclu<strong>de</strong> un fragment al f. Nistru şi malul<br />
stâng al acestuia. Sunt prezente lacuri (inclusiv bazine mari <strong>pentru</strong> creşterea peştilor). Teritorii<br />
mari sunt ocupate <strong>de</strong> terenuri agricole, unele din ele abandonate.
172<br />
Altitudinea absolută: 1–5 м<br />
Structura fizică<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Descrierea generală geo- Zona-nucleu este amplasată în partea <strong>de</strong> sud-est a ţării la 88 km spre sud-est <strong>de</strong><br />
grafică<br />
Chişinău, la 31 km la sud-est <strong>de</strong> mun. Tiraspol în limitele câmpiei Nistrului <strong>de</strong> Jos.<br />
Relief Lunca inundabilă <strong>de</strong> jos a f. Nistru<br />
Bazinele acvatice Partea <strong>de</strong> jos a bazinului f. Nistru<br />
Descrierea generală geolo- Este alcătuit din nisipuri, argile, calcare din stratul superior al substratului basagicărabean<br />
al etajului geologic sarmatic din miocen;.<br />
Caracteristica landşaftului Regiunea <strong>de</strong> landşaft a câmpiei cu terase a Nistrului <strong>de</strong> Jos, Lunca extinsă a fl.<br />
Nistru, cu soluri <strong>de</strong> luncă, înnămolite-mlăştinoase <strong>de</strong> luncă, pe alocuri cu păduri<br />
<strong>de</strong> plop şi salcie şi sectoare <strong>de</strong> pajişti <strong>de</strong> luncă şi bălţi.<br />
Tipuri <strong>de</strong> bază <strong>de</strong> ecosisteme<br />
1. Fluviul – un ecosistem al segmentului Nistrului.<br />
2. Lacuri şi bălţi permanente şi intermitente (apă dulce stătătoare <strong>de</strong> adâncime mică).<br />
3. Canalul, permanent legat cu fluviul.<br />
4. Vegetaţia acvatică ce se <strong>de</strong>zvoltă în adâncul apei şi pe suprafaţă<br />
5. Sistemul <strong>de</strong> drenaj cu apă dulce.<br />
Păduri <strong>de</strong> luncă inundabilă<br />
6. Pădure <strong>de</strong> luncă<br />
7. Pădure <strong>de</strong> salcie.<br />
8. Comunităţi ale speciei <strong>de</strong> arbuşti Salix.<br />
Plantaţii artificiale<br />
9. Plantaţii monodominante şi mixte din Populus alba, P. nigra, Salix alba ş.a.<br />
Vegetaţie ierboasă. Sunt prezente comunităţile înmlăştinite, jilave şi ume<strong>de</strong> ale mlaştinilor <strong>de</strong><br />
luncă şi ierboase:<br />
10. Păşuni <strong>de</strong> luncă cu iarbă înaltă.<br />
11. Păşuni <strong>de</strong> luncă.<br />
12. Lunci ume<strong>de</strong> şi mlaştini.<br />
13. Desişuri <strong>de</strong> trestii.<br />
14. Pârloage cu vârste diferite.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos<br />
Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere<br />
Total 159 3 11 144 22<br />
Completitudinea datelor (în %) 95 30 90 90 70<br />
Cartea Roşie a Moldovei 1 2 29 1<br />
Cartea Roşie a RMN 3 22 1<br />
Lista IUCN 3 5 1<br />
Cartea Roşie a Europei 3 1 3 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 6 89 13<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn<br />
Directiva Habitat, Anexa II<br />
43 8<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 7 9<br />
Directiva Păsări 77<br />
Lista operaţională 3 3 4 19 4<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 1 4 38 14
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare <strong>de</strong> plante: Filipendula ulmaria, Potamogeton natans, Tamarix ramosissima,<br />
Typha laxmannii.<br />
173<br />
Speciile caracteristice şi rare <strong>de</strong> animale<br />
Insecte. Exemple <strong>de</strong> specii rare: Iphicli<strong>de</strong>s podalirius, Lepti<strong>de</strong>a morsei, Pontia chloridice. Herpetofauna.<br />
Specii caracteristice: Rana ridibunda, R. esculenta, Bufo viridis, Hyla arborea, Lacerta<br />
agilis, Natrix natrix. Exemple <strong>de</strong> specii rare: Pelobates fuscus, Bufо bufo, Emys orbicularis.<br />
Păsări. Ornitofauna care cuibăreşte inclu<strong>de</strong>, în fond, paserine mărunte. În timpul perioa<strong>de</strong>i<br />
<strong>de</strong> migrare şi a vizitărilor, precum şi în perioada <strong>de</strong> iarnă se stabilesc multe specii <strong>de</strong> păsări<br />
<strong>de</strong>ndrofile şi campofile. Este caracteristică o mare diversitate a păsărilor înotătoare şi hidrofile.<br />
Iarna pe sectoarele neîngheţate ale fluviului predomină Anas plathyrhinchos. Exemple <strong>de</strong> specii<br />
rare: Milvus migrans, Strix aluco, Gavia stellata, G. arctica, Phallacrocorax pygmeus, Botaurus<br />
stellaris, Egretta alba, Ciconia nigra, Plegadis falcinellus, Platalea leucorodia, Cignus olor, Cignus<br />
cignus, Anas strepera, Aythya nyroca, Pernis apivorus, Haliaeetus albicilla, Circus cyaneu),<br />
Pandion haliaetus, Asio flammeus. Mamifere. Specii caracteristice: Erinaceus europaeus, Lepus<br />
europaeus, Mus spicilegu), Vulpes vulpes, Mustela nivalis). A fost înregistrat câinele enot (Nyctereutes<br />
procyonoi<strong>de</strong>s), vidra (Lutra lutra), mistreţul (Sus scrofa) şi căprioara (Capreolus capreolus).<br />
Fauna chiropterelor inclu<strong>de</strong> 8 specii (specii caracteristice <strong>pentru</strong> teritoriul dat sunt: : Nyctalus<br />
noctula, Myotis daubentonii, Pipistrellus pygmaeus). Еxemple <strong>de</strong> specii rare: Nyctalus leisleri,<br />
Pipistrellus nathusii, Lutra lutra.<br />
Proprietatea terenurilor. Terenurile din proprietatea Fondului forestier <strong>de</strong> stat.<br />
Starea generală. Covorul ierbos al sectorului este reprezentat <strong>de</strong> sectoare <strong>de</strong> păduri <strong>de</strong> luncă<br />
<strong>de</strong> protecţie a malurilor cu prezenţa sălciei albe şi a plopului alb: Saliceto - Populetum (alba)<br />
herbosum şi Salicetum (alba) rubosum. Fragmentul tipic Saliceto - Populetum (alba) herbosum<br />
(5SA5PA+FO) a fost <strong>de</strong>scoperit în parcela 12, subparcela 1. Arboretul provine din lăstăriş. Subarboretul<br />
este format din Crataegus monogyna Jacq., Rubus caesius. Vârsta acestuia este <strong>de</strong> 51<br />
<strong>de</strong> ani, consistenţa plantaţiilor – 0,5. Clasa <strong>de</strong> bonitate - 5. Asociaţia Salicetum (alba) rubosum<br />
(cartierul 12 sectorul 3). Componenţa arboretului: 10SA – sălciş (răchitiş) provine din lăstăriş.<br />
Vârsta acestuia este <strong>de</strong> 41 <strong>de</strong> ani, Consistenţa plantaţiilor – 0,7. Clasa <strong>de</strong> bonitate - 5. Subarboretul<br />
este format <strong>de</strong> Rubus caesius. Vegetaţia canalelor din reţeaua <strong>de</strong> irigare este formată din<br />
grupări acvatice-palustre Scyrpo-Phragmitetum, Typhaetum latifoliae, Typhaetum angustifoliae,<br />
în apă se întâlnesc comunităţile Polygono amphibiae-Potamogetonetum pectinae, Lemnetum minoris.<br />
Luncile tinere <strong>de</strong> pe spaţiile riverane sunt reprezentate <strong>de</strong> comunităţi cu prevalarea Bromus<br />
inermis, Elytrigia repens.<br />
Valoarea economică.<br />
Sectorul este utilizat în calitate <strong>de</strong> terenuri vânătoreşti şi piscicole. În heleşteiele prezente se<br />
creşte peşte. Teritoriul este vizitat <strong>de</strong> turişti. Liliecii pot fi obiecte ale observării turiştilor, <strong>de</strong><br />
exemplu, pot fi organizate plimbări nocturne prin pădure şi <strong>de</strong>-a lungul Nistrului şi Turunciucului<br />
ascultând sunetelor liliecilor cu ajutorul <strong>de</strong>tectoarelor ultrasunet sau capturând chiropterele<br />
cu ajutorul pânzelor (şi fotografierea lor). Dacă sunt prezente adăposturile artificiale, pot<br />
fi <strong>de</strong>sfăşurate observări (fotografierea) asupra mamiferelor mici în timpul zilei. Luncile ar fi<br />
raţional <strong>de</strong> utilizat în calitate <strong>de</strong> fineţuri.<br />
Zona B – XVII.B.(XVII.B.1.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. 98 ha. Zona inclu<strong>de</strong> un sector înmlăştinit situat pe<br />
meandrul Nistrului cel mai <strong>de</strong> sud <strong>de</strong> pe malului stâng al Transnistrie (mai jos pe cursul meandrului<br />
„Unghiul Satului”). Nu se cunosc date <strong>de</strong>spre floră şi faună.
174<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Starea generală. Vegetaţia ierboasă este alcătuită din comunităţile înmlăştinite, jilave şi ume<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong> luncă, precum şi <strong>de</strong> mlaştini ierboase (Scyrpo-Phragmitetum), sunt amplasate mozaic, în<br />
<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> mezorelieful teritoriului.<br />
Zona C – XVII.C.(XVII.C.1.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. 145 ha. Zona inclu<strong>de</strong> complexele „Kazaceşti”, „Holodnoe”,<br />
„Baj”, „Pastikovka”, „Saghi” şi sistemul <strong>de</strong> lacuri <strong>de</strong> luncă din partea riverană a Nistrului.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos<br />
Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere<br />
Total 159 3 11 144 22<br />
Completitudinea datelor (în %) 95 30 90 90 70<br />
Cartea Roşie a Moldovei 1 2 29 1<br />
Cartea Roşie a RMN 3 22 1<br />
Lista IUCN 3 5 1<br />
Cartea Roşie a Europei 3 1 3 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 6 89 13<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn<br />
Directiva Habitat, Anexa II<br />
43 8<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 7 9<br />
Directiva Păsări 77<br />
Lista operaţională 3 3 4 19 4<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 1 4 38 14<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Plante - ulmaria, Potamogeton natans, Tamarix ramosissima, Typha laxmannii.<br />
Animale. Insecte: Iphicli<strong>de</strong>s podalirius, Lepti<strong>de</strong>a morsei, Pontia chloridice. Herpetofauna: Pelobates<br />
fuscus, Bufо bufo, Emys orbicularis. Păsări: Milvus migrans, Strix aluco, Gavia stellata, G.<br />
arctica, Phallacrocorax pygmeus, Botaurus stellaris, Egretta alba, Ciconia nigra, Plegadis falcinellus,<br />
Platalea leucorodia, Cignus olor, Cignus cignus, Anas strepera, Aythya nyroca, Pernis apivorus,<br />
Haliaeetus albicilla, Circus cyaneu), Pandion haliaetus, Asio flammeus. Mamifere: : Nyctalus<br />
leisleri, Pipistrellus nathusii, Lutra lutra.<br />
Starea generală. Covorul ierbos al sectorului conţine sectoare riverane <strong>de</strong> pădure <strong>de</strong> luncă<br />
<strong>de</strong> protecţie a apelor cu prezenţa sălciei albe şi a plopului alb: Saliceto - Populetum (alba)<br />
herbosum şi Salicetum (alba) rubosum. Vegetaţia canalelor din reţeaua <strong>de</strong> irigare este formată<br />
din grupări acvatice-palustre <strong>de</strong> Scyrpo-Phragmitetum, Typhaetum latifoliae, Typhaetum angustifoliae,<br />
în apă se întâlnesc comunităţile Polygono amphibiae-Potamogetonetum pectinae, Lemnetum<br />
minoris. Luncile reavene <strong>de</strong> pe spaţiile riverane sunt reprezentate <strong>de</strong> comunităţi cu prevalarea<br />
Bromus inermis, Elytrigia repens.<br />
Sectorul Diculi-Cuţa-Maţarinskii – XVIII<br />
Localizare : Raionul Slobozia, s. Nezavertailovka.<br />
46° 33' 36" Lat N 29° 56' 09" Long E
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
175<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. 349 ha. Sectorul inclu<strong>de</strong> complexul „Diculi” şi teritoriile<br />
acvatice-palustre limitrofe <strong>de</strong> pe insula Diculi, amplasate pe hotarul <strong>de</strong> nord a ecosistemului<br />
<strong>de</strong> luncă a <strong>de</strong>ltei Nistrene, insula Cuţa, amplasată între braţul fluviului Turunciuc şi<br />
canalul <strong>de</strong> <strong>de</strong>rivaţie a centralei electrice, precum şi malul drept al r. Turunciuc până la peninsula<br />
Maţarinskii. Este <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> important <strong>pentru</strong> diversitatea biologică şi peisajeră. Insula Diculi<br />
are terenurile puţin modificate <strong>de</strong> activitatea antropogenă, în<strong>de</strong>părtate şi greu accesibile, greu<br />
<strong>de</strong> străbătut, <strong>de</strong> aceea sunt potrivite <strong>pentru</strong> auto<strong>de</strong>zvoltarea şi asigurarea unei protecţii sigure.<br />
Altitudinea absolută: 1–3 m<br />
Structura fizică<br />
Descrierea generală<br />
geografică<br />
Zona-nucleu este amplasată în partea <strong>de</strong> sud-est a ţării la 88 km spre sud-est <strong>de</strong><br />
Chişinău, la 31 km la sud-est <strong>de</strong> mun. Tiraspol în limitele câmpiei Nistrului <strong>de</strong><br />
Jos.<br />
Relief Lunca inundabilă <strong>de</strong> jos a f. Nistru<br />
Bazinele acvatice Partea <strong>de</strong> jos a bazinului f. Nistru<br />
Descrierea generală geolo- Este alcătuit din nisipuri, argile, calcare din stratul superior al substratului basagicărabean<br />
al etajului geologic sarmatic din miocen;.<br />
Caracteristica landşaftului Regiunea <strong>de</strong> landşaft a câmpiei cu terase a Nistrului <strong>de</strong> Jos, Lunca extinsă a fl.<br />
Nistru, cu soluri <strong>de</strong> luncă, înnămolite-mlăştinoase <strong>de</strong> luncă, pe alocuri cu păduri<br />
<strong>de</strong> plop şi salcie şi sectoare <strong>de</strong> pajişti <strong>de</strong> luncă şi bălţi.<br />
Tipuri <strong>de</strong> bază <strong>de</strong> ecosisteme<br />
1. Fluviul – un ecosistem al segmentului Turunciuc.<br />
2. Lacuri şi bălţi permanente şi intermitente (apă dulce stătătoare <strong>de</strong> adâncime mică).<br />
3. Vegetaţia acvatică ce se <strong>de</strong>zvoltă în adâncul apei şi pe suprafaţă<br />
4. Canale cu apă puţin sărată.<br />
Păduri <strong>de</strong> luncă inundabilă. Sunt prezente 4 biotopuri:<br />
5. Pădure <strong>de</strong> luncă<br />
6. Pădure riverană <strong>de</strong> salcie.<br />
7. Pădure <strong>de</strong> luncă cu dominarea frasinului.<br />
8. Comunităţi ale speciei <strong>de</strong> arbuşti Salix (S. triandra şi S. purpurea.).<br />
Vegetaţie ierboasă. Sunt prezente comunităţile înmlăştinite, jilave şi ume<strong>de</strong> <strong>de</strong> mlaştini <strong>de</strong><br />
luncă şi ierboase:<br />
9. Păşuni <strong>de</strong> luncă cu ierburi înalte.<br />
10. Păşuni <strong>de</strong> luncă.<br />
11. Lunci ume<strong>de</strong> şi mlaştini.<br />
12. Desişuri <strong>de</strong> trestii.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos<br />
Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere<br />
Total 147 7 11 112 10<br />
Completitudinea datelor (în %)<br />
95<br />
15 90 70 50<br />
Cartea Roşie a Moldovei 1 2 25 1<br />
Cartea Roşie a RMN 3 19 1<br />
Lista IUCN 3 5
176<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos<br />
Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere<br />
Cartea Roşie a Europei 7 1 5 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 1 70 2<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn<br />
Directiva Habitat, Anexa II<br />
38<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 7 7<br />
Directiva Păsări 63<br />
Lista operaţională 5 7 4 18 3<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 2 4 32 5<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare <strong>de</strong> plante: Carex pseudocyperus, Cyperus glomeratus, Potamogeton<br />
gramineus, Potamogeton natans, Salvinia natans, Typha laxmannii.<br />
Speciile caracteristice şi rare <strong>de</strong> mamifere<br />
Insecte - exemple <strong>de</strong> specii rare: Lepti<strong>de</strong>a morsei, Pontia chloridice, Aegosoma scabricornis.<br />
Herpetofauna. Specii caracteristice: Rana ridibunda, R. esculenta, Bufo viridis, Hyla arborea,<br />
Lacerta agilis, Natrix natrix. Еxemple <strong>de</strong> specii rare: Pelobates fuscus, Bufо bufo, Emys orbicularis.<br />
Păsări. Specii caracteristice: Botaurus stellaris, Ixobrychus minutus, Anas plathyrhinchos,<br />
Phasianus colchicu), Perdix perdix, Raullus aquaticus, Gallinula chloropu, Vanellus vanellus, Gallinula<br />
chloropus, Acrocephalus schonobaenus, Acrocephalus scirpaceus, Acrocephalus arundinaceus,<br />
Emberiza schoeniclus ş.a. În perioada migrării şi a strămutărilor fluviul şi teritoriile limitrofe<br />
servesc drept loc <strong>de</strong> odihnă şi <strong>de</strong> nutriţie <strong>pentru</strong> majoritatea păsărilor. Еxemple <strong>de</strong> specii rare:<br />
Botaurus stellaris, Crex crex, Phallacrocorax pygmeus, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Egretta alba, Ciconia<br />
nigra, Plegadis falcinellus, Platalea leucorodia, Anser anser, Rufibrenta ruficolli, Anas strepera,<br />
Aythya nyroca, Pernis apivorus, Milvus migrans, Haliaeetus albicilla, Circus cyaneus, Pandion<br />
haliaetus, Asio flammeus. Mamifere. Specii caracteristice: Nyctereutes procyonoi<strong>de</strong>s, Sus scrofa.<br />
Еxemple <strong>de</strong> specii rare: Felis sylvestris.<br />
Proprietatea terenurilor. Terenurile din proprietatea Fondului forestier <strong>de</strong> stat.<br />
Starea generală. Teritoriul inclu<strong>de</strong> sectoare înmlăştinite <strong>de</strong> mlaştini ierboase, <strong>de</strong> lunci jilave<br />
şi ume<strong>de</strong>, <strong>de</strong> păduri <strong>de</strong> luncă, amplasate în formă <strong>de</strong> fâşie îngustă <strong>de</strong>-a lungul fluviului între<br />
albia sa şi digul antiviitură, terenuri agricole abandonate şi maidane. Accesibilitatea dificilă a<br />
unor sectoare, mai ales a complexului Diculi şi <strong>de</strong>părtarea acestuia <strong>de</strong> localităţi condiţionează<br />
un factor <strong>de</strong> <strong>de</strong>ranj mai slab <strong>de</strong>cât în multe alte teritorii ale Transnistrie <strong>de</strong> Sud şi favorizează<br />
posibilitatea păstrării biotei în ansamblu. Sunt prezente specii rare <strong>de</strong> plante, sunt permanente<br />
concentrările <strong>de</strong> păsări ale complexului acvatic-<strong>de</strong> mlaştină. În perspectivă este posibilă inclu<strong>de</strong>rea<br />
complexului Diculi în componenţa rezervaţiei internaţionale (sau atribuirea unui alt statut<br />
<strong>de</strong> arie protejată <strong>de</strong> stat) împreună cu teritoriile valoroase limitrofe ale Ucrainei – cu lacul<br />
Putrino şi cu pădurile <strong>de</strong> luncă inundabilă.<br />
Valoarea economică Este un obiect turistic valoros, în timpul vizitelor se fac observări şi se<br />
fotografiază peisajul luncii inundabile tipice, a speciilor rare (în perioada <strong>de</strong>zvoltării în masă) <strong>de</strong><br />
plante acvatice, <strong>de</strong> asemenea si a animalelor, în special a celor răpitoare şi a păsărilor specifice<br />
biotopurilor acvatici, broasca ţestoasă. Multe dintre speciile <strong>de</strong> aici sunt obiecte ale vânătoarei<br />
<strong>de</strong> amatori si ale pescuitului. Sectoarele <strong>de</strong> luncă trebuie utilizate ca fâneţe. Este permisă colectarea<br />
plantelor medicinale. Aici sunt prezente şi specii <strong>de</strong> animale <strong>de</strong> vânătoare. Insula Cuţa este<br />
folosită în calitate <strong>de</strong> sector <strong>pentru</strong> vânătoare şi pescuit. În lacuri este crescut peşte.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
177<br />
Zona A – XVIII.A. (XVIII.A.1. – XVIII.A.2.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. 98 ha. Zona inclu<strong>de</strong> 2 subzone: XVIII.A.1. – A – 1<br />
sub<strong>zona</strong> cu un regim special <strong>de</strong> protecţie, inclu<strong>de</strong> un sector înmlăştinit cu suprafaţa 43 ha cu <strong>de</strong>sişuri<br />
limitrofe <strong>de</strong> trestii. Prezintă un interes <strong>de</strong>osebit vegetaţia acvatică rară (Salvinia natans L.),<br />
precum şi habitatul liniştit <strong>pentru</strong> unele specii <strong>de</strong> animale sălbatice; XVIII.A.2. – A – sub<strong>zona</strong><br />
2<br />
cu o reconstrucţie preliminară (55 ha) făcută cu scopul <strong>de</strong> a conserva vegetaţia <strong>de</strong> luncă. Inclu<strong>de</strong><br />
partea mai înaltă (<strong>de</strong> nord) a insulei cu o vegetaţie <strong>de</strong> luncă <strong>de</strong>zvoltată. Sub<strong>zona</strong> este atribuită<br />
prevenirii proceselor <strong>de</strong> <strong>de</strong>gradare a luncilor, legate <strong>de</strong> acumularea unei cantităţi importante<br />
<strong>de</strong> rămăşiţe organice. Deoarece lipseşte păşunatul şi cositul fânului se recomandă un regim <strong>de</strong><br />
rezervaţie cu un păşunat şi un cosit reglementat.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos<br />
Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere<br />
Total 147 7 11 112 10<br />
Completitudinea datelor (în %) 95 15 90 70 50<br />
Cartea Roşie a Moldovei 1 2 25 1<br />
Cartea Roşie a RMN 3 19 1<br />
Lista IUCN 3 5<br />
Cartea Roşie a Europei 7 1 5 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 1 70 2<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn<br />
Directiva Habitat, Anexa II<br />
38<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 7 7<br />
Directiva Păsări 63<br />
Lista operaţională 5 7 4 18 3<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 2 4 32 5<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare<br />
Plante - Carex pseudocyperus, Cyperus glomeratus, Potamogeton gramineus, Potamogeton natans,<br />
Salvinia natans, Typha laxmannii.<br />
Animale. Insecte: Lepti<strong>de</strong>a morsei, Pontia chloridice, Aegosoma scabricornis. Herpetofauna:<br />
Pelobates fuscus, Bufо bufo, Emys orbicularis. Păsări: Botaurus stellaris, Crex crex, Phallacrocorax<br />
pygmeus, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Egretta alba, Ciconia nigra, Plegadis falcinellus, Platalea leucorodia,<br />
Anser anser, Rufibrenta ruficolli, Anas strepera, Aythya nyroca, Pernis apivorus, Milvus<br />
migrans, Haliaeetus albicilla, Circus cyaneus, Pandion haliaetus, Asio flammeus. Mamifere:<br />
Felis sylvestris.<br />
Starea generală. Partea înmlăştinită a insulei Diculi este acoperită cu mlaştini cu ierburi<br />
mari şi cu trestii ale formaţiunii Pharagmiteta australisi, pe suprafaţa apei Salvinia natans L<br />
formează concentrări. Pe sectoarele joase inundate sunt formate lunci înmlăştinite cu prezenţa<br />
Alopecurs aequalis, Eleocharis palustris, Carex acutiformis, C. riparia, C. otrubae, Alopecurus<br />
aequalis, Juncus bufonius. Sectoarele mai înalte sunt ocupate <strong>de</strong> lunci jilave cu predominarea<br />
Agrostis stolonifera, Carex melanostachya, Juncus gerardii. Luncile reavene în care prevalează<br />
Bromus inermis, Calamagrostis epigeios, Elytrigia repens ocupă sectoarele înalte <strong>de</strong> la periferiile<br />
insulei şi versanţii barajelor antiviitură.
178<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Zona B – XVIII.B.1.(XVIII.B.1.-XVIII.B.2.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. 43 ha <strong>de</strong> teritoriu silvic. XVIII.B.1-1 – subzonă cu<br />
autoregenerare – un sector nu prea mare <strong>de</strong> pădure naturală <strong>de</strong> salcie în partea <strong>de</strong> nord-vest a<br />
insulei Diculi; XVIII.B.1-2 – sub<strong>zona</strong> <strong>de</strong> contribuire la regenerarea ecologică (reconstrucţie),<br />
inclu<strong>de</strong> sectorul albiei Turunciucului Vechi, parţial împlut cu apă şi partea <strong>de</strong> sud a insulei Cuţa<br />
cu lacul în proces <strong>de</strong> formare.<br />
Valoarea floristică şi faunistică. Sunt aceleaşi date ca şi <strong>pentru</strong> <strong>zona</strong> A<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare.<br />
Animale. Insecte: Lepti<strong>de</strong>a morsei, Pontia chloridice, Aegosoma scabricornis. Herpetofauna:<br />
Pelobates fuscus, Bufо bufo, Emys orbicularis. Păsări: Botaurus stellaris, Crex crex, Phallacrocorax<br />
pygmeus, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Egretta alba, Ciconia nigra, Plegadis falcinellus, Platalea leucorodia,<br />
Anser anser, Rufibrenta ruficolli, Anas strepera, Aythya nyroca, Pernis apivorus, Milvus migrans,<br />
Haliaeetus albicilla, Circus cyaneus, Pandion haliaetus, Asio flammeus. Mamifere: Felis sylvestris.<br />
Starea generală. Vegetaţia <strong>de</strong> pădure este reprezentată <strong>de</strong> comunităţi jilave <strong>de</strong> salcie albă<br />
(Saliceta (alba) - Saliceto – Populetum (alba) herbosum şi Salicetum (alba) rubosum). Asociaţia<br />
Saliceto – Populetum (alba) herbosum este situată <strong>de</strong>-a lungul albiei Turunciucului Vechi. Componenţa<br />
arboretului : 8SA2PA. Vârsta acestuia este <strong>de</strong> 36 <strong>de</strong> ani, consistenţa plantaţiilor – 0,6.<br />
Clasa <strong>de</strong> bonitate – 4. Subarboretul este format <strong>de</strong> Rubus caesius. Un fragment mic <strong>de</strong> Salicetum<br />
(alba) rubosum este amplasat în partea centrală a insulei şi este reprezentat <strong>de</strong> un arboret monodominant<br />
10SA, cu vârsta <strong>de</strong> 30-40 <strong>de</strong> ani, consistenţa plantaţiilor – 0,5-0,6. Clasa <strong>de</strong> bonitate<br />
– 5-4. Subarboretul este format <strong>de</strong> Rubus caesius. O pădure umedă <strong>de</strong> luncă inundabilă formată<br />
din plop Populeta (alba) este situată <strong>de</strong>-a lungul albiei Turunciucului Vechi şi reprezentată <strong>de</strong> comunităţile<br />
Populetum (albae) rubosum şi Populetum (albae) ulmosum: Populetum (alba) rubosum<br />
este caracterizat prin arboretul (10PA) provenit din lăstăriş. Are o vârstă <strong>de</strong> 50 <strong>de</strong> ani. Consistenţa<br />
plantaţiilor – 0,7. Clasa <strong>de</strong> bonitate – 3. Comunităţile Fraxineto – Populetum (alba) ulmosum sunt<br />
provenite din lăstăriş, componenţa arboretului este 8PA2Ul. Vârsta acestuia e <strong>de</strong> 55 <strong>de</strong> ani. Consistenţa<br />
plantaţiilor – 0,7. Clasa <strong>de</strong> bonitate – 2. Se propune curăţarea părţii uscate a albiei <strong>pentru</strong> a fi<br />
umplută cu apele viiturilor, în perspectivă – formarea unei legături reglementate (prin ecluză) cu<br />
albia principală a Turunciucului şi cu braţul Prorva spre lacul Putrino sau o legătură prin ecluză a<br />
Turunciucului Vechi în partea <strong>de</strong> nord cu Stoianov Ghirl <strong>de</strong> la limanul Cuciurgan.<br />
Zona C – XVIII.C.(XVIII.C.1.-XVIII.C.2.)<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. 208 ha. Zona inclu<strong>de</strong> 2 teritorii: XVIII.C.1. Insula<br />
Kuţa, amplasată între braţul Turunciuc şi canalul <strong>de</strong> <strong>de</strong>rivaţie a centralei electrice (9 ha);<br />
XVIII.C.2. Sistemul <strong>de</strong> lacuri artificiale <strong>de</strong> lângă albie, sectorul înmlăştinit precum şi pădurea<br />
<strong>de</strong> luncă din plop din raionul insulei Maţarinskii (83 ha). Sectoare <strong>de</strong> luncă între pădure <strong>de</strong>-a<br />
lungul fâşiei <strong>de</strong> protecţie a apei – 116 ha.<br />
Valoarea floristică şi faunistică<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos<br />
Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere<br />
Total 166 4 11 129 22<br />
Completitudinea datelor (în %) 95 15 90 80 70<br />
Cartea Roşie a Moldovei 1 2 25 1<br />
Cartea Roşie a RMN 3 17 1<br />
Lista IUCN 3 2
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Numărul <strong>de</strong> specii Plante Insecte Zoobentos<br />
Herpetofauna<br />
Păsări Mamifere<br />
Cartea Roşie a Europei 4 1 3 1<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Berna 6 87 13<br />
Listele Convenţiei <strong>de</strong> la Bonn<br />
Directiva Habitat, Anexa II<br />
35 8<br />
Directiva Habitat, Anexa IV 7 8<br />
Directiva Păsări 62<br />
Lista operaţională 3 4 4 17 4<br />
Protejate <strong>de</strong> lege(CR, EN, VU) 1 4 35 14<br />
179<br />
Exemple <strong>de</strong> specii rare <strong>de</strong> plante: Cyperus glomeratus, Potamogeton natans, Tamarix ramosissima,<br />
Typha laxmannii.<br />
Animale. Insecte: Anax imperator, Iphicli<strong>de</strong>s podalirius, Lepti<strong>de</strong>a morsei, Pontia chloridice.<br />
Herpetofauna: Pelobates fuscus, Bufо bufo, Emys orbicularis. Păsări: Phallacrocorax pygmeus,<br />
Botaurus stellaris, Egretta alba, Ciconia nigra, Plegadis falcinellus, Platalea leucorodia, Aythya<br />
nyroca, Pernis apivorus, Milvus migrans, Haliaeetus albicilla, Circus cyaneus, Pandion haliaetus,<br />
Asio flammeus. Mamifere: Nyctalus leisleri, Pipistrellus nathusii, Felis sylvestris.<br />
Starea generală. Întreg teritoriul insulei Kuţa este inundată în timpul viiturilor puternice ale<br />
Turunciucului. Fostele gospodării agricole (în prezent părăginite), acum reprezintă pârloage<br />
tinere cu predominarea Xanthium spinosum L., X. strumarium L ce formează <strong>de</strong>sişuri aproape<br />
curate. În partea mai joasă, cea sudică, a insulei este situat un lac secat cu o vegetaţie acvaticăpalustră<br />
(Scirpus lacustris L., S. tabernaemontanii C.C.Gmel., Typha angustifola L., T. laxmannii<br />
Lepech.) şi <strong>de</strong> luncă. Teritorii nu prea mari limitrofe albiei dintre Axivskii Ghirl, Turunciuc şi<br />
barajele antiviitură sunt ocupate <strong>de</strong> păduri periodic inundate <strong>de</strong> salcie (8SA2PA, 10SA) şi plop<br />
(10PA), <strong>de</strong> plantaţii artificiale <strong>de</strong> arbori-arbuşti şi <strong>de</strong> lunci. Vecinătatea sectorului cu satele mari<br />
<strong>de</strong> pe malul stâng al Turunciucului şi prezenţa trecerilor staţionare, popularitatea râului printre<br />
rândurile pescuitorilor-amatori condiţionează un factor înalt <strong>de</strong> <strong>de</strong>ranj pe cea mai mare parte<br />
a sectorului.<br />
MONUMENTELE PALEONTOLOGICE – XIX (434 ha)<br />
Monumentul paleontologic „Râpa lui Albu” – XIX-a<br />
Localizare : Raionul Ştefan-Vodă, împrejurimile satului Cioburciu<br />
46° 34' 54" Lat N 29° 44' 10" Long E<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. Aproximativ 147 ha, dintre care în <strong>zona</strong> B – 2 ha şi<br />
în <strong>zona</strong> <strong>de</strong> protecţie C ~ 145 ha. Sistemul alcătuit din râpa centrală şi din ramificaţiile care coboară<br />
spre ea, are aproximativ forma unui romb, cu o diagonala mare cu o lungime <strong>de</strong> aproximativ<br />
300 m, care se întin<strong>de</strong> <strong>de</strong> la drumului Răscăeţi-Cioburciu până la marginea satului (comuna<br />
Cioburciu, întreprin<strong>de</strong>rea <strong>pentru</strong> silvicultură „Tighina”). Este un amplasament al faunei meotice<br />
din miocenul superior. În perspectivă ar putea fi creat un profil paleontologic. În sistemul <strong>de</strong><br />
teritorii ale zonei <strong>Ramsar</strong> <strong>zona</strong> <strong>de</strong> protecţie a monumentului naturii trebuie atribuită zonei C –<br />
Zona <strong>de</strong> protecţie - Zona <strong>de</strong> protecţie(XIX.C.1.) în partea <strong>de</strong> sus a versantului se mărgineşte cu<br />
drumul, iar în partea <strong>de</strong> jos cu satul.
180<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Altitudinea absolută: 80-100m<br />
Structura fizică<br />
Descrierea generală Teritoriul nucleului este amplasat în partea <strong>de</strong> sud-est a republicii, la o distanţă<br />
geografică<br />
<strong>de</strong> 81 km la sud-est <strong>de</strong> municipiul Chişinău şi 30 km la sud-est <strong>de</strong> municipiul<br />
Tiraspol în limitele părţii <strong>de</strong> nord-est a câmpiei Cogâlnic.<br />
Relief Partea <strong>de</strong> jos şi medie a versantului drept al luncii f. Nistru<br />
Bazinele acvatice Partea <strong>de</strong> jos a bazinului f. Nistru<br />
Descrierea generală geolo- Este alcătuit <strong>de</strong> nisipuri, argile, aleurite din grosimea indivizibilă a substratului<br />
gică<br />
hersonian – a etajului geologic meotic<br />
Caracteristica landşaftului Câmpia Tvardiţei cu o altitudine joasă, compusă din argile şi aleurite cu cernoziom<br />
obişnuit şi carbonat situat pe solurile argilo-nisipoase viguroase <strong>de</strong> pădure.<br />
Principalele tipuri <strong>de</strong> ecosisteme<br />
Plantaţii artificiale<br />
1. Plantaţii <strong>de</strong> salcâm<br />
Vegetaţia ierboasă este reprezentată <strong>de</strong> biotopuri cu vegetaţie <strong>de</strong>rivată<br />
2. Păşuni ierboase uscate îmburuienite.<br />
Proprietatea terenurilor. Întreprin<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> Stat <strong>pentru</strong> silvicultură Tighina.<br />
Monumentul paleontologic „Râpa din Purcari” – XIX-b<br />
Localizare : Raionul Ştefan-Vodă, în apropierea s. Purcari<br />
46° 33' 45" Lat N 29° 52' 10" Long E<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. Aproximativ 155 ha, inclusiv <strong>zona</strong> B cu 5 ha şi <strong>zona</strong><br />
<strong>de</strong> protecţie C – 50 ha. Un grup <strong>de</strong> râpe <strong>de</strong>-a lungul malului Nistrului (comuna Purcari, Primăria).<br />
Amplasament al faunei meotice a miocenului superioar. Zona <strong>de</strong> protecţie – XIX.C.2.<br />
Structura fizică<br />
Descrierea generală<br />
geografică<br />
Teritoriul nucleului este amplasat în partea <strong>de</strong> sud-est a republicii, la o distanţă<br />
<strong>de</strong> 91 km la sud-est <strong>de</strong> municipiul Chişinău şi 36 km la sud-est <strong>de</strong> municipiul<br />
Tiraspol în limitele părţii <strong>de</strong> nord-est a câmpiei Cogâlnic.<br />
Relief Lunca inundabilă <strong>de</strong> jos a f. Nistru<br />
Bazinele acvatice Partea <strong>de</strong> jos a bazinului f. Nistru<br />
Descrierea generală geolo- Este alcătuit nisipuri, argile, aleurite din grosimea superioară ale substratului<br />
gică<br />
hersonian al miocenului.<br />
Caracteristica landşaftului Lunca inundabilă a Nistrului <strong>de</strong> Jos cu soluri <strong>de</strong> luncă şi <strong>de</strong> luncă inundabilă şi<br />
înnămolite-mlăştinoase, cu păduri <strong>de</strong> luncă şi cu mlaştini ierboase<br />
Monumentul paleontologic „Râpa <strong>de</strong> piatră” – XIX-c<br />
Localizare : Raionul Ştefan-Vodă, în apropierea s. Tudora<br />
46° 26' 32" Lat N 30° 2' 41" Long E<br />
Suprafaţa şi <strong>de</strong>scrierea succintă a zonei. Are aproximativ 132 ha, inclusiv <strong>zona</strong> B cu 2 ha şi<br />
<strong>zona</strong> <strong>de</strong> protecţie C – 130 ha. Este un sistem întins <strong>de</strong> râpe, având aproximativ formă <strong>de</strong> pătrat,<br />
cu lungimea <strong>de</strong> circa 100m, <strong>de</strong>-a lungul râpei principale (comuna Tudora, Primăria). Amplasament<br />
al faunei meotice a miocenului superior. Zona <strong>de</strong> protecţie – XIX.C.2.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Altitudine absolută 20-60 m<br />
Structura fizică<br />
Descrierea generală Teritoriul nucleului este amplasat în partea <strong>de</strong> sud-est a republicii, la o distanţă<br />
geografică<br />
<strong>de</strong>106 km la sud-est <strong>de</strong> municipiul Chişinău şi 52 km la sud-est <strong>de</strong> municipiul<br />
Tiraspol în limitele părţii <strong>de</strong> nord-est a câmpiei Cogâlnic.<br />
Relief Lunca inundabilă joasă şi înaltă a f. Nistru<br />
Bazinele acvatice Partea <strong>de</strong> jos a bazinului f. Nistru<br />
Descrierea generală geolo- Este alcătuit din nisipuri, argile, aleurite din grosimea indivizibilă a substratului<br />
gică<br />
hersonian – a etajului geologic meotic<br />
Caracteristica landşaftului Lunca inundabilă a Nistrului <strong>de</strong> Jos cu soluri <strong>de</strong> luncă şi <strong>de</strong> luncă inundabilă şi<br />
înnămolite-mlăştinoase, cu păduri <strong>de</strong> luncă şi cu mlaştini ierboase<br />
181<br />
Zona C(P) – 988,26 ha<br />
Ecosisteme ierboase, care nu au fost incluse în sistemul complexelor naturale; acestea, prepon<strong>de</strong>rent<br />
sunt utilizate ca păşuni. Caracteristica este dată în Anexa 6.1<br />
2.5. Principalele elemente ale Reţelei Ecologice Naţionale<br />
Teritoriul inclu<strong>de</strong> un fragment mare al coridorului (eco)biologic nistrean <strong>de</strong> importanţă internaţională<br />
al reţelei ecologice pan-europene, crearea căruia este prevăzută în documentele<br />
internaţionale. Crearea reţelei ecologice naţionale (REN) este prevăzută <strong>de</strong> Legea Republicii<br />
Moldova privind reţeaua ecologică (Nr. 94 din 05.04.2007). Conform evaluării anului 2010, în<br />
limitele zonei se află 7 arii-nucleu ale REN dintre cele 103 i<strong>de</strong>ntificate în întreaga ţară: <strong>de</strong> nivel<br />
internaţional – Lunca Talmaza; <strong>de</strong> nivel naţional – 3, inclusiv Cioburciu-Răscăeţi, Popească şi<br />
Mlaştina Togai; <strong>de</strong> nivel local – 3, inclusiv Pădurea Chiţcani, Grădina Turcească şi Copanca-Leuntea-Talmaza<br />
(Desen 4 color). În prezent sunt date insuficiente, dar probabil încă două complexe<br />
naturale, Diculi şi Palanca, la fel pot fi evaluate în calitate <strong>de</strong> zone nucleu ale REN. În calitate<br />
<strong>de</strong> arii-nucleu <strong>de</strong> nivel local al reţelei ecologice sunt evaluate teritoriile Ghenighea-Diaconu<br />
(sectorul Olăneşti) şi Aivazia în complexul natural Olăneşti-Crocmaz, precum şi Împărăteasa.<br />
Fiecare dintre aceste teritorii menţin specii incluse în Cartea Roşie a Moldovei şi specii protejate<br />
<strong>de</strong> legislaţia internaţională. Crearea reţelei ecologice are o importanţă mare <strong>pentru</strong> menţinerea<br />
sistemelor ecologice şi a condiţiilor agroecologice favorabile, inclusiv <strong>pentru</strong> atenuarea<br />
consecinţelor schimbărilor climatice. Integritatea fragmentului REN trebuie să fie susţinută <strong>de</strong><br />
coridoare biologice locale. Pe teritoriul zonei există o parte consi<strong>de</strong>rabilă <strong>de</strong> elemente necesare<br />
ale coridoarelor biologice riverane cu o lungime <strong>de</strong> 199 km, care trebuie îmbunătăţite şi completate<br />
pe o lungime <strong>de</strong> 33 km în locurile <strong>de</strong> întrerupere din contul plantaţiilor <strong>de</strong> protecţie.<br />
Mai există şi 17 fâşii forestiere potrivite după lăţime. Necesită a fi create sau reconstruite încă<br />
100 <strong>de</strong> plantaţii <strong>de</strong> coridor. Materialele referitor la compoziţia şi structura coridoarelor biologice<br />
elaborate în cadrul proiectului GEF/Banca Mondială (2003-2005) sunt prezentate în Anexa 7.<br />
2.6. I<strong>de</strong>ntificarea hotarelor şi semnele <strong>de</strong> marcare<br />
Hotarele zonei coincid cu trăsăturile topografice. Cu toate acestea, <strong>de</strong>-a lungul hotarului ce trece<br />
pe drumul Căuşeni-O<strong>de</strong>sa, la intersecţiile ce duc spre localităţile Cârnăţeni, Plop-Ştiubei, Leuntea<br />
şi Coopanca, Popeasca, Talmaza, Răscăeţi, Purcari, Olăneşti, Crocmaz, Tudora şi Palanca, sau<br />
ce duc în zonă din satele Crasnoe, Glinoe, Corotnoe şi Nezavertailovca semnele lipsesc. În primul<br />
rând este necesar <strong>de</strong> a instala semne la principalele intrări pe rutele turistice în <strong>zona</strong> A.
182<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Dimensiunile mari ale teritoriului zonei şi folosinţa complexă a terenurilor face dificil controlul<br />
hotarelor, în special al regimurilor în complexele naturale.<br />
2.7. Dificultăţile şi posibilităţile legate cu comunităţile/populaţia locală<br />
Pon<strong>de</strong>rea cea mai mare a populaţiei apte <strong>de</strong> muncă este ocupată în sectorul agricol. Următoarea<br />
parte după număr a populaţiei este implicată în sfera <strong>de</strong> servicii: comerţ, educaţie, învăţământ<br />
şi educarea preşcolară, medicina, cultura, bănci, comunicaţii, transport, organele <strong>de</strong> ordin<br />
şi administraţie. Cea mai mică pon<strong>de</strong>re este ocupată în întreprin<strong>de</strong>rile vinicole, industria prelucrătoare<br />
mică şi <strong>de</strong>pozitare. Puţine persoane activează sau temporar sunt atraşi în subdiviziunile<br />
gospodăriei silvice. Mulţi activează în afara comunelor. Situaţia <strong>de</strong>mografică în localităţile rurale<br />
se înrăutăţeşte, este jos nivelul <strong>de</strong> viaţă şi este înalt şomajul printre populaţia aptă <strong>de</strong> muncă.<br />
Structura creată a producerii şi ocupaţiei forţei <strong>de</strong> muncă limitează <strong>de</strong>zvoltarea social-economică<br />
a comunelor. Productivitatea muncii şi eficienţa economică în gospodăriile săteşti după<br />
structura existentă este redusă. Dar diferenţele dintre nivelul <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare social-economic între<br />
comune şi centrele raionale învecinate nu este mare. În schimb este mare în comparaţie cu<br />
oraşele (Chişinău, Tiraspol).<br />
Are loc secătuirea puterilor sociale ale satelor şi pier<strong>de</strong>rea controlului social asupra teritoriului,<br />
a <strong>de</strong>pozitelor ei, a resurselor <strong>de</strong> sol, acvatice şi alte resurse. Funcţia culturală a satelor (păstrarea<br />
valorilor spirituale ale satelor, tradiţiile naţional-cultural, monumente ale naturii, istoriei<br />
şi culturii) la fel slăbeşte, se pierd meşteşugurile rurale tradiţionale, este dificil <strong>de</strong> a le reanima<br />
şi a le <strong>de</strong>zvolta.<br />
Are loc continuarea stratificării sociale a comunităţii, în baza divizării muncii şi diferenţierii<br />
sociale ale diferitor grupuri ale populaţiei comunelor, ţinând cont <strong>de</strong> indicatorii sociali: valorile<br />
social-economice, mentalitatea, standar<strong>de</strong>le culturale.<br />
În comunele zonei şi centrele raionale sunt prezente nu mai puţin <strong>de</strong> 15-20 <strong>de</strong> asociaţii obşteşti<br />
<strong>de</strong> mediu, sunt organizaţii active şi în alte domenii, dar posibilităţile <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a acestui<br />
sector sunt <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> limitate şi chiar se înrăutăţesc. Reprezentanţii păturilor vulnerabile sunt<br />
puţin organizaţi<br />
Ţinând cont din cele relatate mai sus se pot i<strong>de</strong>ntifica următoarele dificultăţi <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>zvoltarea<br />
comunităţilor locale: 1) <strong>de</strong>ficitul <strong>de</strong> locuri <strong>de</strong> muncă; 2) structura imperfectă a producerii şi<br />
ocupării; 3) stratificarea social-patrimonială; 4) organizarea insuficientă; 5) <strong>de</strong>ficitul mijloacelor<br />
operaţionale <strong>pentru</strong> investiţii.<br />
Cu toate acestea, se observă o anumită activizare a business-ului rural, ce caută noi posibilităţi<br />
şi pieţe <strong>de</strong> <strong>de</strong>sfacere. Se aşteaptă creşterea activizării sociale a populaţiei avansate, obosită <strong>de</strong><br />
„perioada <strong>de</strong> tranziţie”, care poate fi îndreptată spre <strong>de</strong>zvoltarea teritoriului sau să se manifeste<br />
în creşterea încordărilor sociale.<br />
Noi posibilităţi <strong>pentru</strong> populaţia locală <strong>de</strong> pe ambele maluri vor apărea în perspectivă, la soluţionarea<br />
în comun cu Ucraina a chestiunii privind crearea unui parc naţional transfrontalier.<br />
Aceasta va da posibilitatea unei planificări mai bune a <strong>de</strong>zvoltării infrastructurii turistice şi a<br />
reţelei <strong>de</strong> operatori, legând regiunea maritimă balneară cu condiţii <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> monotone <strong>pentru</strong><br />
recreare pe <strong>de</strong> o parte, iar pe <strong>de</strong> altă parte – cu teritoriul zonei 1316 (şi probabil parc naţional). O<br />
astfel <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare va asigura locuri <strong>de</strong> muncă adăugătoare, creşterea veniturilor şi profiturilor.<br />
Pentru realizarea acestor posibilităţi este necesar <strong>de</strong> a <strong>de</strong>mara dialogul comunitar dintre administraţie,<br />
reprezentanţii comunităţii, ONG-uri şi organele centrale ale puterii.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Partea III. PLANUL DE ACŢIUNI<br />
3.1. Obiectivele <strong>de</strong> <strong>management</strong> <strong>pentru</strong> realizarea direcţiilor <strong>de</strong> bază ale gestionării<br />
zonei „Nistrul <strong>de</strong> Jos”<br />
183<br />
Obiectivele şi sarcinile curente <strong>de</strong> <strong>management</strong> sunt <strong>de</strong>terminate, pe <strong>de</strong> o parte, <strong>de</strong> o serie<br />
<strong>de</strong> împrejurări, analizate în partea a doua a acestui plan <strong>de</strong> <strong>management</strong>, pe <strong>de</strong> altă parte,<br />
ele sunt <strong>de</strong>terminate şi <strong>de</strong> faptul pe cât <strong>de</strong> reală este atingerea acestor obiective în condiţiile<br />
existente. Printre circumstanţele importante se numără şi contradicţia dintre necesităţile <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>zvoltare durabilă şi protecţia valorilor naturale şi istorice, şi interesele pe termen scurt,<br />
inclusiv tenebre.<br />
1. Crearea unui sistem <strong>de</strong> control al regimului <strong>de</strong> protecţie şi administrare a teritoriului:<br />
1.1. formarea organelor <strong>de</strong> conducere a zonei;<br />
1.2. ajustarea administrării teritoriilor naturale şi seminaturale ale zonei în concordanţă<br />
cu <strong>zona</strong>rea teritoriului şi planul <strong>de</strong> <strong>management</strong>;<br />
1.3. organizarea controlului asupra respectării regimului <strong>de</strong> protecţie şi administrare.<br />
2. Dezvoltarea odihnei, a turismului comercial şi social, astfel stimulând <strong>de</strong>zvoltarea socialecologică<br />
a teritoriului şi conservarea patrimoniului lui natural şi istoric:<br />
2.1. stabilirea colaborării între părţile cointeresate <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>zvoltarea odihnei şi<br />
turismului;<br />
2.2. popularizarea şi generarea unei publicităţi a avantajelor teritoriului <strong>pentru</strong> investiţii,<br />
inclusiv cele externe; organizarea activităţii turistice şi <strong>de</strong>zvoltarea treptată a<br />
infrastructurii, atrăgând investiţii;<br />
2.3. <strong>de</strong>terminarea măsurilor practice şi a volumului <strong>de</strong> activităţi biotehnice <strong>pentru</strong> mărirea<br />
capacităţii domeniilor <strong>pentru</strong> vânătoare.<br />
3. Formarea gestionării ecosistemelor silvice în corespun<strong>de</strong>re cu planul <strong>de</strong> <strong>management</strong> şi<br />
<strong>zona</strong>re a teritoriului:<br />
3.1. asigurarea regimului <strong>de</strong> protecţie şi <strong>de</strong> exploatare, şi luarea măsurilor adiţionale<br />
<strong>pentru</strong> preîntâmpinarea braconajului, a păşunatului ilegal şi colectării excesive a<br />
speciilor <strong>de</strong> plante medicinale şi <strong>de</strong>corative;<br />
3.2. păstrarea pădurilor seculare, în<strong>de</strong>osebi a habitatelor <strong>de</strong> importanţă europeană;<br />
3.3. atragerea administraţiei şi a populaţiei locale la luarea <strong>de</strong>ciziilor referitoare la procesul<br />
<strong>de</strong> înfăptuire a exploatărilor silvice;<br />
4. Formarea reţelei ecologice în conformitate cu legislaţia în vigoare şi cu angajamentele<br />
internaţionale, precum şi îmbunătăţirea ecosistemelor acvatice interne:<br />
4.1. formarea sistemelor <strong>de</strong> coridoare biologice şi a plantaţiilor <strong>de</strong> protecţie a apei în<br />
baza speciilor autohtone, precum şi reconstrucţia acestora;<br />
4.2. punerea în aplicare a măsurilor <strong>de</strong> răspun<strong>de</strong>re <strong>pentru</strong> proprietarii <strong>de</strong> terenuri, în raport<br />
cu plantaţiile <strong>de</strong> protecţie a câmpurilor şi a apelor şi cu protecţia cursului <strong>de</strong> apă.<br />
5. Implementarea reconstrucţiei treptate a sistemelor hidrotehnice şi a celor ecologice care<br />
le însoţesc:<br />
5.1. reconstruirea Nistrului Orb;<br />
5.2. refacerea regimului hidrologic a luncii Talmaza;<br />
5.3. crearea locurilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>punere a icrelor pe luncile din meandrele Nistrului, care<br />
sunt expuse cel mai mult la pericolele <strong>de</strong> inundare.<br />
6. Introducerea unui monitoring constant al diversităţii biologice, precum şi a cercetărilor<br />
ştiinţifice <strong>pentru</strong> realizarea scopurilor enumerate în acest capitol.<br />
6.1. monitoringul diverselor grupe ţintă <strong>de</strong> animale şi plante, în primul rând a păsărilor <strong>de</strong> apă.
184<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
6.2. atragerea instituţiilor ştiinţifice şi <strong>de</strong> învăţământ, a organizaţiilor ecologice neguvernamentale<br />
la efectuarea cercetărilor, direcţionate spre realizarea sarcinilor <strong>de</strong><br />
protecţie a naturii şi a celor social-economice.<br />
7. Sporirea cunoştinţelor ecologice, implicarea populaţiei şi a agenţilor economici în realizarea<br />
sarcinilor propuse:<br />
7.1. asigurarea unei susţineri informaţionale <strong>pentru</strong> atingerea scopurilor propuse, inclusiv<br />
pe calea popularizării cunoştinţelor <strong>de</strong>spre natură şi ţinut;<br />
7.2. implicarea populaţiei în gestionarea teritoriului, mai ales în ceea ce priveşte respectarea<br />
regimului <strong>de</strong> protecţie şi a celui <strong>de</strong> activităţi, îndreptate spre o <strong>de</strong>zvoltare durabilă.<br />
8. Îmbunătăţirea folosinţei terenurilor şi normalizarea utilizării resurselor terenurilor ierboase,<br />
cu scopul <strong>de</strong> a trece la o exploatare durabilă a resurselor naturale:<br />
8.1. contribuirea la îmbunătăţirea structurii producţiei agricole, utilizând brandul zonei<br />
<strong>pentru</strong> promovarea producţiei <strong>de</strong> înaltă calitate marcată geografic;<br />
8.2. luarea măsurilor <strong>pentru</strong> aducerea utilizării terenurilor <strong>de</strong> luncă şi <strong>de</strong> stepă în conformitate<br />
cu capacitatea resurselor acestora şi normativele (Hotărîrea Guvernului<br />
Nr. 667 din 23.07.2010) şi ţinând cont <strong>de</strong> planul <strong>de</strong> <strong>management</strong> şi recomandări.<br />
9. Dezvoltarea gestionării zonei:<br />
9.1. pregătirea în baza ei a instituirii parcului naţional ca persoană juridică cu funcţii<br />
<strong>de</strong> administrare specifice;<br />
9.2. promovarea zonei sub formă <strong>de</strong> teritoriu-pilot <strong>pentru</strong> trecerea la o <strong>de</strong>zvoltare durabilă<br />
neistovitoare;<br />
9.3. crearea în baza ei a unei rezervaţii a biosferei şi a unei arii transfrontaliere protejate.<br />
3.2. <strong>Planul</strong> <strong>de</strong> acţiuni privind <strong>management</strong>ul zonei<br />
Activităţile <strong>de</strong> gestionare sunt elaborate în conformitate cu legislaţia naţională şi angajamentele<br />
internaţionale ale Republicii Moldova, <strong>pentru</strong> realizarea cărora, administraţia publică locală<br />
este direct responsabilă (art.7 punct 2 a Legii „privind administraţia publică locală”):<br />
- Convenţia privind conservarea vieţii sălbatice şi a habitatelor naturale din Europa (Berna,<br />
Elveţia, 1979);<br />
- Convenţia cu privire la diversitatea biologică (Rio-<strong>de</strong>-Janero, Brazilia, 1992);<br />
- Strategia paneuropeană cu privire la conservarea diversităţii biologice şi peisajere (Sofia,<br />
Bulgaria, 1995);<br />
şi în mod special Convenţia asupra zonelor ume<strong>de</strong> <strong>de</strong> importanţa internaţionala, în special<br />
ca habitat al păsărilor acvatice (<strong>Ramsar</strong>, Iran, 1971), <strong>de</strong>oarece <strong>zona</strong> <strong>de</strong> acţiune a planului <strong>de</strong><br />
<strong>management</strong> face parte din teritoriul oficial recunoscut Nr. 1316 al acestei Convenţii (din 20<br />
august 2003).<br />
3.2.1 Controlul asupra respectării regimului <strong>de</strong> protecţie şi <strong>de</strong>zvoltare a teritoriului<br />
Controlul se introduce cu scopul respectării regimului, stabilit <strong>de</strong> legislaţie, actele normative<br />
legate <strong>de</strong> acesta şi/sau <strong>de</strong> convenţiile internaţionale.<br />
Malul stâng al Nistrului<br />
Mecanismele instituţionale şi organizaţionale <strong>de</strong> administrare a zonei<br />
Pentru a realiza gestionarea zonei se propune formarea următoarelor structuri şi organe <strong>de</strong><br />
administrare.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
185<br />
Organul central <strong>de</strong> administrare – Consiliul coordonator <strong>de</strong> administrare a zonei „Nistrul<br />
<strong>de</strong> Jos”, care:<br />
1) realizează controlul asupra respectării regimului <strong>de</strong> protecţie a obiectelor şi complexelor<br />
în conformitate cu <strong>zona</strong>rea teritoriului;<br />
2) administrează zonele naturale cu regimuri speciale <strong>de</strong> protecţie;<br />
3) elaborează şi coordonează programul strategic <strong>de</strong> administrare şi <strong>de</strong>zvoltare a zonei (<strong>de</strong><br />
subdiviziunile ministerului);<br />
4) organizează monitoringul fondului ariilor protejate (prin Comisia <strong>de</strong> experţi <strong>pentru</strong><br />
monitoringul biodiversităţii şi asigurarea ştiinţifică);<br />
5) realizează politica în domeniul perfecţionării regimului <strong>de</strong> protecţie şi în colaborare cu<br />
instituţiile ştiinţifice (Institutul <strong>de</strong> cercetări ştiinţifice al ecologiei şi resurselor naturale,<br />
Universitatea <strong>de</strong> Stat din Transnistria, Institutul <strong>de</strong> cercetări ştiinţifice transnistrian<br />
al agriculturii ş.a.) pregăteşte şi prezintă propuneri Guvernului privind <strong>zona</strong>rea actuală<br />
a<strong>de</strong>cvată a teritoriului;<br />
6) controlează respectarea regimului <strong>de</strong> protecţie pe sectoarele zonei care se află în competenţa<br />
organelor administraţiei publice centrale şi locale;<br />
7) elaborează propuneri asupra perfecţionării legislaţiei privind fondul ariilor protejate;<br />
8) asigură evi<strong>de</strong>nţa obiectelor şi a complexelor din fondul ariilor protejate (<strong>de</strong> subdiviziunile<br />
ministerului);<br />
9) elaborează, în colaborare cu ministerele <strong>de</strong> resort şi alte organe ale administraţiei publice<br />
centrale, planuri <strong>de</strong> amenajare a teritoriului zonei;<br />
10) efectuează coordonarea internaţională (prin intermediul Comisiei <strong>de</strong> colaborare interstatală<br />
cu organele <strong>de</strong> administrare a zonei din Moldova şi Ucraina) privind conservarea<br />
transfrontalieră a biodiversităţii şi administrarea teritoriilor zonei;<br />
11) elaborează şi coordonează programele <strong>de</strong> cercetări ştiinţifice efectuate în limitele fondului<br />
ariilor protejate ale zonei;<br />
12) coordonează schemele <strong>de</strong> amplasare raţională a obiectelor şi complexelor fondului ariilor<br />
protejate cu organele administraţiei publice locale (administraţia <strong>de</strong> stat a raionului<br />
Slobozia, administraţiile <strong>de</strong> stat regionale din satele Chiţcani, Cremenciug, Cioburciu,<br />
Glinoe, Crasnoe, Nezavertailovka, administraţia gospodăriilor <strong>de</strong> fermieri);<br />
13) elaborează şi prezintă Guvernului regulamentele cadru pe categoriile <strong>de</strong> obiecte şi complexe<br />
naturale în conformitate cu <strong>zona</strong>rea actuală a<strong>de</strong>cvată;<br />
14) realizează susţinerea informaţională (mass-media, ziare, reviste, buletine informative,<br />
pagini web etc.) ale activităţilor efectuate <strong>de</strong> gestionare a teritoriului <strong>de</strong> Grupul informaţional;<br />
15) elaborează programe şi realizează estimarea economică a conservării biodiversităţii, finanţarea<br />
activităţilor <strong>de</strong> protecţie a naturii (Fondul contribuţiei la gestionarea zonei „Nistrul<br />
<strong>de</strong> Jos”) pe teritoriul zonei;<br />
16) realizează armonizarea bazei normativ-legale a gestionării zonei cu preve<strong>de</strong>rile actelor<br />
legale internaţionale în domeniul conservării biodiversităţii zonelor ume<strong>de</strong>;<br />
Sistemul <strong>de</strong> repartizare a responsabilităţilor<br />
Responsabilităţile subdiviziunilor structurale <strong>de</strong> gestionare a zonei cuprind:<br />
Consiliul Coordonator <strong>de</strong> administrare a zonei „Nistrul <strong>de</strong> Jos” este responsabil <strong>pentru</strong>:<br />
1) respectarea Regulamentului <strong>de</strong>spre funcţionarea Consiliului Coordonator <strong>de</strong> administrare<br />
a zonei „Nistrul <strong>de</strong> Jos”;<br />
2) respectarea controlului <strong>de</strong> stat <strong>de</strong> administrare a zonei şi a legislaţiei ecologice;<br />
3) realizarea <strong>de</strong>ciziilor adoptate în limitele împuternicirilor.
186<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Administraţia <strong>de</strong> Stat a raionului Slobozia, administraţiile <strong>de</strong> stat regionale (din satele Chiţcani,<br />
Cremenciug, Cioburciu, Glinoe, Crasnoe, Nezavertailovka) sunt responsabile <strong>pentru</strong>:<br />
1) respectarea controlului <strong>de</strong> stat <strong>de</strong> administrare a zonei şi a legislaţiei ecologice pe teritoriul<br />
administrativ respectiv;<br />
2) realizarea măsurilor <strong>de</strong> gestionare a zonei în conformitate cu normele elaborate şi regulile<br />
Consiliului coordonator <strong>de</strong> administrare a zonei „Nistrul <strong>de</strong> Jos”;<br />
Administraţia gospodăriilor <strong>de</strong> fermieri este responsabilă <strong>pentru</strong>:<br />
1) respectarea şi în<strong>de</strong>plinirea normelor şi regulilor adoptate <strong>pentru</strong> teritoriul zonei, pe sectorul<br />
atribuit;<br />
Evaluarea necesităţii <strong>de</strong> completare a bazei normativ-legale existente <strong>pentru</strong> o administrare<br />
mai eficientă a zonei:<br />
Completarea şi perfecţionarea bazelor normativ-legale existente <strong>pentru</strong> o administrare eficientă<br />
a zonei inclu<strong>de</strong>:<br />
1) elaborarea Regulamentelor <strong>de</strong> realizare a regimurilor <strong>de</strong> protecţie <strong>pentru</strong> complexele naturale<br />
discrete în zonele:<br />
a) <strong>de</strong> protecţie strictă (A);<br />
b) <strong>de</strong> tampon cu reconstrucţie ecologică (B);<br />
c) cu activitate economică limitată (C);<br />
d) în <strong>zona</strong> economică (D);<br />
2) elaborarea meto<strong>de</strong>lor <strong>de</strong> evaluare economică a resurselor zonelor ume<strong>de</strong> şi a activităţilor<br />
preconizate <strong>pentru</strong> utilizarea lor raţională;<br />
3) adoptarea unui document <strong>de</strong>spre administrarea în comun a complexelor naturale ale zonei<br />
din sectoarele <strong>de</strong> frontieră,<br />
4) elaborarea, adoptarea concepţiei şi strategiei <strong>de</strong> administrare şi utilizare a zonelor ume<strong>de</strong><br />
ale părţii transnistriene din zonă;<br />
5) elaborarea şi adoptarea unui program <strong>de</strong> activităţi ştiinţific argumentat în zonele <strong>de</strong> reconstrucţie<br />
ecologică;<br />
6) elaborarea bazei juridice <strong>de</strong> stimulare a agriculturii biologice pe teritoriul zonei;<br />
7) perfecţionarea bazei normativ-juridice a activităţii <strong>de</strong> recreare, turistice, a pescuitului,<br />
vânătoarei şi a gospodăriei silvice pe teritoriul zonei, pe sectoarele cu regim <strong>de</strong> protecţie.<br />
Malul drept al Nistrului<br />
1. <strong>Planul</strong> <strong>de</strong> <strong>management</strong> propune:<br />
a) i<strong>de</strong>ntificarea persoanelor responsabile în subdiviziunile teritoriale ale Inspecţiei <strong>de</strong><br />
stat, ale Ministerului mediului (MM) şi stabilirea regimului <strong>de</strong> raportare sistematică<br />
a lor faţă <strong>de</strong> (1) Direcţia resurse naturale şi arii protejate a Ministerului mediului<br />
(MM) şi (2) grupurilor <strong>de</strong> lucru;<br />
b) <strong>de</strong>terminarea persoanelor responsabile din întreprin<strong>de</strong>rile silvice corespunzătoare ale<br />
Agenţiei „Moldsilva”;<br />
c) <strong>de</strong>terminarea conducătorilor dintre vicepreşedinţii Consiliilor raionale Ştefan Vodă<br />
şi Căuşeni şi crearea grupurilor <strong>de</strong> lucru care ar inclu<strong>de</strong>:<br />
d) persoanele responsabile, numite mai sus, <strong>de</strong> la Inspectorat şi din întreprin<strong>de</strong>rile silvice,<br />
precum şi din administraţia raională a poliţiei;<br />
e) arhitecţii-şefi şi inginerii cadastrali principali;<br />
f) reprezentanţii organelor raionale, responsabili <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltarea economiei, culturii şi<br />
turismului;<br />
g) reprezentanţi ai celor mai cointeresate primării;<br />
h) în grupurile <strong>de</strong> lucru trebuie incluşi reprezentanţi interesaţi ai business-ului şi reprezentanţi<br />
ai organizaţiilor societăţii civile;
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
187<br />
i) introducerea în planurile <strong>de</strong> activitate ale consiliilor raionale realizarea unor întruniri<br />
ale grupurilor <strong>de</strong> lucru nu mai rar <strong>de</strong>cât o dată în trei luni;<br />
j) <strong>de</strong>terminarea regulamentului <strong>de</strong> realizare a activităţii grupurilor <strong>de</strong> lucru care ar stabili<br />
drepturile şi obligaţiile.<br />
2. Grupurile <strong>de</strong> lucru au următoarele funcţii:<br />
1) controlul asupra respectării regimului <strong>de</strong> <strong>zona</strong>re şi protecţie a obiectelor patrimoniului<br />
natural şi istoric;<br />
2) crearea condiţiilor <strong>de</strong> îmbunătăţire a trecerii spre o utilizare stabilă ecologică şi economică<br />
a resurselor naturale şi <strong>de</strong>zvoltarea teritoriului zonei;<br />
3) susţinerea realizării potenţialului turistic;<br />
4) susţinerea colaborării tuturor părţilor cointeresate în aceste scopuri;<br />
5) susţinerea activităţilor administraţiilor locale <strong>de</strong> primul nivelul în realizarea planului<br />
<strong>de</strong> <strong>management</strong> dat şi a iniţiativelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a acestuia;<br />
6) asigurarea colaborării cu parcul naţional natural „Nijnednestrovsk”.<br />
3. Grupurile <strong>de</strong> lucru trebuie să <strong>de</strong>termine programul <strong>de</strong> activitate, să stabilească sarcinile<br />
personale privind protecţia pădurii şi controlul respectării zonării şi a planului <strong>de</strong> acţiuni.<br />
Trebuie să coordoneze programul <strong>de</strong> lucru cu direcţia corespunzătoare a Ministerului<br />
Mediului şi a Inspectoratului Ecologic.<br />
4. Verificarea respectării legislaţiei în vigoare din domeniul protecţiei naturii în sistemul <strong>de</strong><br />
folosinţă a terenurilor. A se acorda o atenţie <strong>de</strong>osebită stării fâşiilor riverane <strong>de</strong> protecţie a<br />
apelor Nistrului şi ale afluenţilor săi, a izvoarelor şi a lacurilor, precum şi per<strong>de</strong>lelor forestiere<br />
cu <strong>de</strong>stinaţie diferită, inclusiv cele create mai înainte şi cele abia trasate în planurile<br />
<strong>de</strong> folosinţă a terenurilor. În baza controlului, în colaborare cu primăriile, <strong>de</strong> elaborat<br />
măsuri <strong>pentru</strong> înlăturarea încălcărilor.<br />
5. Agenţia „Moldsilva” şi subdiviziunile sale urmează să facă schimbări în amenajamentele<br />
silvice, luând măsuri <strong>pentru</strong> realizarea regimului <strong>de</strong> protecţie a subdiviziunile silvice în<br />
conformitate cu <strong>zona</strong>rea.<br />
6. Administraţiile primăriilor, în coordonare cu arhitectul-şef al raionului, urmează să introducă<br />
indicatoare <strong>de</strong> frontieră simple în locurile principale <strong>de</strong> intrare pe teritoriu.<br />
7. Persoanele juridice care au în proprietate complexele naturale ale zonei, urmează să instaleze<br />
indicatoare <strong>de</strong> avertizare în locurile <strong>de</strong> intersecţie a căilor principale cu zonele A<br />
şi B, precum şi la aprecierea lor – cu <strong>zona</strong> C.<br />
8. Orice vânătoare şi speriere a păsărilor sunt interzise în limitele zonelor <strong>de</strong> protecţie ale<br />
apelor (1 km), precum şi în <strong>zona</strong> A.<br />
9. Îngrădirea proprietăţii este interzisă în limitele ecosistemelor naturale, excepţie făcând<br />
cordoanele pădurarilor şi ţarcurile <strong>pentru</strong> păşunatul animalelor şi a păsărilor domestice.<br />
10. Subdiviziunile raionale <strong>de</strong> arhitectură şi construcţie urmează să ia sub un control special<br />
construcţiile din limitele zonei, <strong>pentru</strong> a forma un aspect atrăgător şi <strong>pentru</strong> a evita distrugerea<br />
monumentelor naturale <strong>de</strong> arheologie, istorie şi cultură.<br />
Dezvoltarea gestionării teritoriului<br />
Caracterul existent <strong>de</strong> gestionare, inclusiv şi cel prevăzut <strong>de</strong> legislaţie, are un şir <strong>de</strong> puncte slabe:<br />
1) nu există un organ <strong>de</strong> administrare imparţial la interesele anumitor proprietari şi <strong>de</strong>ţinători;<br />
2) persoanele juridice şi fizice, ce au o atitudine antagonică faţă <strong>de</strong> protecţia valorilor teritoriului<br />
<strong>de</strong> importanţă internaţională, pot chiar să nu participe la procesele formale şi<br />
neformale <strong>de</strong> consultaţii, ceea ce face şi mai dificilă obţinerea unor compromise şi consensuri<br />
între toate persoanele cointeresate;
188<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
3) posibilităţile administraţiei locale şi organizaţiilor neguvernamentale interesate sunt limitate,<br />
inclusiv în ceea ce priveşte obţinerea susţinerii financiare <strong>pentru</strong> pregătirea proiectelor;<br />
4) rolul şi în special mecanismul <strong>de</strong> responsabilităţi ale structurilor administrative nu este<br />
clar <strong>de</strong>terminat, ceea ce îngreunează activitatea lor şi creează dificultăţi <strong>pentru</strong> alte persoane;<br />
5) funcţionarii au şi responsabilităţi nelegate cu aria protejată, uneori nedorind să <strong>de</strong>ţină<br />
rolul <strong>de</strong> li<strong>de</strong>r, nu sunt instruiţi în domeniul acesta, precum şi cum să poarte discuţii cu<br />
persoanele cointeresate, să găsească soluţii şi să obţină finanţare, în special cu partenerii<br />
<strong>de</strong> peste hotare;<br />
6) există contradicţii în legislaţie legate <strong>de</strong> administrarea pădurilor în ariile protejate, pe<br />
care nu are cine să le soluţioneze <strong>de</strong> mult timp;<br />
7) lipsa unei finanţări permanente <strong>de</strong> bază, care îngreunează activitatea, în special în ceea ce<br />
ţine <strong>de</strong> monitorizare, care trebuie să fie realizată în conformitate cu legislaţie internaţională.<br />
Cea mai eficientă administrare poate fi doar în baza instituirii unui parc naţional ca o instituţie<br />
specializată <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>zvoltarea teritoriului, protejarea eficientă a patrimoniului natural şi istoric,<br />
organizarea interacţiunii dintre diferite unităţi teritoriale administrative şi sectoare ale economiei,<br />
în special <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>zvoltarea turismului. Doar prezenţa unei astfel <strong>de</strong> instituţii poate asigura o promovare<br />
<strong>de</strong> succes a produsului turistic al zonei pe piaţa internaţională şi cu atât mai mult <strong>pentru</strong> o<br />
atragere a investiţiilor străine. Crearea parcului naţional trebuie să fie primul pas în obţinerea statutului<br />
<strong>de</strong> rezervaţie a biosferei şi în crearea unei arii protejate transfrontaliere în colaborare cu Ucraina.<br />
3.2.2 Gestionarea ecosistemelor silvice pe malul drept al Nistrului<br />
Pentru asigurarea în<strong>de</strong>plinirii corespunzătoare a direcţiilor <strong>de</strong> bază ale <strong>management</strong>ului ecosistemelor<br />
silvice, care fac parte din <strong>zona</strong> <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos”, şi în conformitate cu Strategia<br />
<strong>de</strong>zvoltării durabile a sectorului forestier al Republicii Moldova (Hotărârea 350 din 12.07.2001)<br />
şi criteriile <strong>de</strong> gestionare durabilă a pădurilor Republicii Moldova (Hotărârea Guvernului Nr.<br />
618 din 04.06.2007) este necesar <strong>de</strong> a realiza următoarele sarcini:<br />
a) efectuarea amenajamentului silvic ulterior (orientativ în anul 2012) al teritoriului zonei<br />
reieşind din noile sarcini social-economice atribuite (regimul <strong>de</strong> protecţie), în contextul<br />
programării activităţilor <strong>de</strong> gospodărire silvică care corespund după capacitate şi caracter<br />
regimului propus;<br />
b) intensificarea activităţilor <strong>de</strong> asigurare a regimului <strong>de</strong> protecţie şi preîntâmpinarea tăierilor<br />
ilicite ale pădurii, păşunatului ilegal, colectării ilegale şi excesive a speciilor <strong>de</strong> plante<br />
medicinale şi <strong>de</strong>corative, braconajului şi a altor activităţi ilegale.<br />
c) conservarea pădurilor seculare şi <strong>de</strong>zvoltarea silvică a plantaţiilor valoroase, <strong>pentru</strong> mărirea<br />
suprafeţelor <strong>de</strong> pădure seculară (în conformitate cu Anexa 5, ce este parte integrală<br />
a acestui plan <strong>de</strong> <strong>management</strong>) .<br />
d) înlăturarea <strong>de</strong> peste tot (în procesul tuturor lucrărilor <strong>de</strong> gospodărire silvică) a introducenţilor<br />
agresivi, în primul rând a arţarului american şi a ailantului;<br />
e) organizarea şi amenajarea locurilor <strong>pentru</strong> odihnă şi turism;<br />
f) reconstrucţia/înlocuirea treptată a arboreturilor slăbite, puţin rezistente, cu provenienţă<br />
din lăstari, cu predominarea stejarului, plopului alb, frasinului ş.a., precum şi a plantaţiilor<br />
cu predominarea speciilor <strong>de</strong> introducenţi (salcâmul alb, glădiţa, plopul hibrid ş.a.) în<br />
primul rând în jurul arboreturilor fundamentale incluse în <strong>zona</strong> A;<br />
g) transferarea plantaţiilor cu predominarea stejarului la o gospodărire <strong>de</strong> regim codru, cu<br />
regenerarea prepon<strong>de</strong>rent pe calea semincieră;
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
189<br />
h) crearea în cadrul lucrărilor <strong>de</strong> restabilire, plantaţii ce corespund condiţiilor <strong>de</strong> creştere locale,<br />
asigurarea acestor lucrări cu material săditor şi semincier <strong>de</strong> calitate genetică înaltă;<br />
i) optimizarea vârstei <strong>de</strong> tăiere a plantaţiilor, în<strong>de</strong>osebi <strong>de</strong> origine din lăstari <strong>de</strong> generare<br />
înaltă, cu productivitate slabă, cu predominarea introducenţilor (salcâm, glădiţă, plop<br />
hibrid ş.a.) în contextul asigurării unei utilizări mai ample a potenţialului silvic bioproductiv<br />
şi ecoproductiv;<br />
j) consolidarea/extin<strong>de</strong>rea suprafeţelor sectoarelor silvice existente şi crearea coridoarelor<br />
ecologice <strong>pentru</strong> asigurarea schimbului genetic şi al migraţiei;<br />
k) asigurarea în procesul <strong>de</strong> efectuare a lucrărilor silvice a conservării şi extin<strong>de</strong>rii populaţiilor<br />
<strong>de</strong> plante silvice rare şi pe cale <strong>de</strong> dispariţie;<br />
l) asigurarea stării sanitare corespunzătoare a plantaţiilor silvice, prin realizarea unei supravegheri<br />
permanente asupra apariţiei posibile a patologiilor forestiere şi efectuarea măsurilor<br />
active oportune <strong>de</strong> combatere, tăieri sanitare argumentate ş.a.;<br />
m) elaborarea şi implementarea programelor <strong>de</strong> reciclare a cadrelor din domeniul silvic în<br />
conformitate cu noile cerinţe şi realizări.<br />
Anexa 15 al acestui document conţine documentul tehnic ce <strong>de</strong>scrie modificarea regimurilor<br />
<strong>de</strong> folosinţă silvică şi administrarea parcelelor şi subparcelelor şi este transmis organelor <strong>de</strong> protecţie<br />
a mediului şi <strong>de</strong> administrare a fondului silvic <strong>de</strong> stat în formă electronică (pe CD disc).<br />
3.2.2.1. Starea actuală a lucrărilor silvice şi abordările necesare a fi aplicate în cadrul<br />
elaborării amenajamentelor următoare ale pădurilor<br />
Conform materialelor amenajamentelor silvice, efectuate în 2001 în pădurile zonei <strong>Ramsar</strong><br />
„Nistrul <strong>de</strong> Jos” <strong>pentru</strong> următorii 10 ani s-a planificat tot complexul <strong>de</strong> lucrări silvice <strong>de</strong>stinate<br />
<strong>pentru</strong> asigurarea utilizării raţionale, protecţiei şi <strong>de</strong>zvoltării pădurilor.<br />
Aşadar, conform datelor amenajamentelor silvice, efectuarea lucrărilor silvice sunt prevăzute<br />
în 2069 <strong>de</strong> unităţi amenajistice (88,5%) sau 93,3% din suprafaţa pădurilor din zonă. Celelalte<br />
6,7% din teritoriu (păşuni, terenuri neproductive, remize, etc.) sunt prevăzute <strong>pentru</strong> necesităţile<br />
<strong>de</strong> gospodărire silvică, fiind obiectul altor tipuri <strong>de</strong> lucrări. Majoritatea lucrărilor propuse<br />
sunt <strong>de</strong>ja în<strong>de</strong>plinite, <strong>de</strong>oarece perioada <strong>de</strong> revizuire practic s-a finisat.<br />
Reieşind din starea plantaţiilor silvice ale zonei, la momentul amenajamentelor silvice, şi din<br />
schimbările ulterioare prognozate, pon<strong>de</strong>rea majoritară în structura lucrărilor silvice o constituie tăierile<br />
<strong>de</strong> igienă, care au fost planificate pe o suprafaţă <strong>de</strong> 2798 ha (42% din păduri). După ele urmează<br />
lucrările <strong>de</strong> îngrijire şi conducere (<strong>de</strong>gajări, curăţiri, rărituri), care sunt programate pe o suprafaţă <strong>de</strong><br />
2294 ha sau 34,6% din păduri. Tăierile <strong>de</strong> produse principale (tăieri <strong>de</strong> conservare şi cele <strong>de</strong> înnoire)<br />
sunt programate pe o suprafaţă <strong>de</strong> 1095,5 ha, ceea ce reprezintă 16,5 % din păduri. Pe celelalte suprafeţe<br />
(aproximativ 6,7%) sunt prevăzute lucrări <strong>de</strong> creare a culturilor silvice noi şi <strong>de</strong> întreţinere a lor.<br />
În baza efectuării zonării pădurilor, care se află în subordinea Agenţiei „Moldsilva”, în limitele<br />
zonei <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos”, sunt necesare schimbări parţiale în distribuirea după categorii <strong>de</strong><br />
ocrotire cu corectările corespunzătoare în regimul <strong>de</strong> folosinţă a plantaţiilor corespunzătoare.<br />
În conformitate cu amenajamentele actuale ale pădurilor, aproximativ 611 ha <strong>de</strong> pădure fac<br />
parte din fondul ariilor naturale protejate <strong>de</strong> stat ( „E”, categoriile funcţionale 5С, 5Е şi 5F). Pădurile<br />
cu un regim special <strong>de</strong> protecţie („M”, categoriile funcţionare 1I, 2E, 4A şi 5H) constituie<br />
circa 2985 ha, şi aproximativ 3153 ha <strong>de</strong> pădure fac parte din categoria „A” (codru regulat, care<br />
preve<strong>de</strong> regenerare prin seminţe, categoriile funcţionale 4B şi 5L).<br />
În baza capitolului 2.4. al <strong>Planul</strong>ui <strong>de</strong> <strong>management</strong>, pădurile zonei <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos”<br />
sunt divizate în trei zone: A (protecţie strictă), B (zonă tampon <strong>de</strong> bază) şi C (zonă tampon<br />
cu activitate economică şi recreaţie reglementată), care ocupă corespunzător 11177,2 ha (221
190<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
unităţi amenajistice), 2763,4 ha (1011 unităţi amenajistice) şi 3172,5 ha (1106 unităţi amenajistice).<br />
Reieşind din starea actuală a plantaţiilor şi din particularităţile ecologice ale lor, <strong>zona</strong> A se<br />
împarte în 2 subzone A <strong>de</strong> rezervaţie (păduri bătrâne cu structură naturală, cu dominaţia ste-<br />
1<br />
jarului, plopului alb, sălciei ş.a.) – 445,9 ha (71 unităţi amenajistice) şi A <strong>de</strong> reconstrucţie pre-<br />
2<br />
alabilă un<strong>de</strong> sunt necesare lucrări <strong>de</strong> îngrijire <strong>pentru</strong> sporirea participării speciilor edificatoare<br />
<strong>de</strong> bază (stejarului, plopului alb, sălciei ş.a.), înlăturarea speciilor străine şi agresive şi susţinerea<br />
ecosistemelor care necesită intervenţii – 701,3 ha (150 unităţi amenajistice).<br />
În conformitate cu legislaţia în vigoare şi normele tehnice, este necesar <strong>de</strong> a atribui fiecărei<br />
zone/subzone un anumit tip <strong>de</strong> categorie funcţionale. Astfel, pădurilor din sub<strong>zona</strong> A trebuie<br />
1<br />
8 să li se atribuie tipul <strong>de</strong> categorie funcţională T . Pădurile din sub<strong>zona</strong> A2 este necesar <strong>de</strong> a li se<br />
0<br />
9<br />
atribui tipul <strong>de</strong> categorie funcţională TI . Zonelor B şi C li se atribuie tipul T (păduri <strong>de</strong>ja incluse<br />
1<br />
în rezervaţii naturale peisajere şi păduri recunoscute ca monumente naturale) şi T II<br />
Pentru asigurarea unui <strong>management</strong> corespunzător şi a unui regim <strong>de</strong> protecţie <strong>pentru</strong> plantaţiile<br />
date este necesar <strong>de</strong> a inclu<strong>de</strong> toate 71 <strong>de</strong> unităţi amenajistice (445,9 ha) din sub<strong>zona</strong> A 1<br />
în tipul <strong>de</strong> categorie funcţională T 0 – zonele <strong>de</strong> protecţie strictă din componenţa obiectelor fondului<br />
ariilor naturale protejate <strong>de</strong> stat. Din <strong>zona</strong> A 2 suprafaţa <strong>de</strong> 21,9 ha (4 unităţi amenajistice)<br />
este <strong>de</strong>ja inclusă în rezervaţiile naturale peisajere şi păduri recunoscute ca monumente naturale<br />
(categoriile funcţionale 5C şi 5F) cu tipul <strong>de</strong> categorie funcţională T 1 . În plus, tipul <strong>de</strong> categorie<br />
T 1 este necesar <strong>de</strong> a-l atribui încă <strong>pentru</strong> 146 unităţi amenajistice (679,4 ha). Materialul generalizat<br />
<strong>de</strong>spre schimbarea categoriei funcţionale este dat în Anexa 9.<br />
Repartizarea actuală a pădurilor incluse în <strong>zona</strong> B după categoriile funcţionale arată că majoritatea<br />
dintre ele (1604,1 ha sau 58 %) sunt parte a zonelor verzi din jurul oraşelor şi a altor<br />
localităţi (categoriile funcţionale 4A şi 4B). Pădurile din rezervaţii constituie 314,4 ha (11,4 %).<br />
Celelalte plantaţii/teritorii (28,2%) aparţin categoriilor funcţionale 1I, 2E, 5L, 5Н, iar 54.7 ha<br />
sunt ocupate <strong>de</strong> terenuri neproductive, terenuri <strong>de</strong>stinate <strong>pentru</strong> necesităţile <strong>de</strong> gospodărire<br />
silvică şi <strong>de</strong> vânătoare. Astfel, 82 <strong>de</strong> unităţi amenajistice (314,4 ha) vor fi atribuite la tipul <strong>de</strong><br />
categorie funcţională T I , iar 929 <strong>de</strong> unităţi amenajistice, care ocupă 2449 ha, vor atribuite la<br />
tipul <strong>de</strong> categorie funcţională T II – zonele din componenţa obiectelor fondului <strong>de</strong> arii naturale<br />
protejate <strong>de</strong> stat cu funcţii speciale <strong>de</strong> protecţie a naturii (Anexa 9).<br />
Zona C inclu<strong>de</strong> plantaţiile, majoritatea dintre care (34,2%) sunt incluse în categoria <strong>de</strong> păduri<br />
antieroziune, plantate pe solurile <strong>de</strong>gradate inapte folosinţelor agricole (categoria 2E). Un loc<br />
important (22,3%) îl ocupă pădurile zonei verzi din jurul oraşelor şi a altor localităţi (categoriile<br />
4A şi 4B). Rezervaţiile ocupă doar 203,6 ha sau 6,4%. Celelalte plantaţii silvice/teritorii (37,1%)<br />
sunt raportate la categoriile 1I, 5L şi 5H, iar încă 165,9 ha constituie sectoarele neproductive, terenuri<br />
<strong>de</strong>stinate gospodăriei silvice şi cinegetice. Astfel, 78 unităţi amenajistice (203,6 ha) vor fi<br />
incluse în tipul <strong>de</strong> categorie T 1 , iar 1028 unităţi amenajistice, care ocupă 2968,9 ha vor fi incluse<br />
în categoria T II - zone din componenţa obiectelor fondului ariilor naturale protejate <strong>de</strong> stat cu<br />
funcţii speciale <strong>de</strong> ocrotire a naturii (Anexa 9).<br />
8 Tipul <strong>de</strong> categorie funcţională T 0 – preve<strong>de</strong> că <strong>pentru</strong> arboretele respective sunt excluse orice intervenţii silviculturale sau<br />
alte activităţi care ar putea <strong>de</strong>regla echilibrul ecologic..<br />
9 Tipul <strong>de</strong> categorie funcţională T I preve<strong>de</strong> că arboretele respective sunt <strong>de</strong>stinate ocrotirii integrale a naturii. Aceste arborete<br />
pot fi dirijate prin măsuri <strong>de</strong> gospodărire (lucrări <strong>de</strong> îngrijire şi conducere), au un regim controlat <strong>de</strong> gospodărire.<br />
În cazul ecosistemelor forestiere <strong>de</strong>teriorate, sunt permise lucrări <strong>de</strong> reconstrucţie ecologică, prin care se urmăreşte realizarea<br />
<strong>de</strong> structuri <strong>de</strong> tip natural. Reconstrucţia ecologică este un proces <strong>de</strong> durată, condiţionat <strong>de</strong> starea actuală a<br />
plantaţiilor date.<br />
10 Tipul <strong>de</strong> categorie funcţională T II – cuprin<strong>de</strong> arborete care se gospodăresc în regim special <strong>de</strong> conservare,îndreptare la<br />
conservarea şi îmbunătăţirea calităţii lor, inclusiv restabilirea. În aceste păduri sunt prevăzute lucrări <strong>de</strong> îngrijire şi conducere,<br />
lucrări speciae (tăieri) privind conservarea lor, iar în plantaţiile afectate – lucrări <strong>de</strong> reconstrucţie ecologică<br />
10 .
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
3.2.2.2. Direcţiile <strong>de</strong> conservare şi <strong>de</strong>zvoltare a ecosistemelor silvice<br />
191<br />
Starea actuală nesatisfăcătoare a celor mai multe dintre pădurile zonei <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong><br />
Jos” „a fost obţinută”, în primul rând, drept urmare a nerespectării cerinţelor elementare (chiar şi<br />
a celor învechite) <strong>de</strong> realizare a lucrărilor <strong>de</strong> gospodărire silvică (tăieri <strong>de</strong> îngrijire şi <strong>de</strong> produse<br />
principale, lucrări silviculturale ş.a). De aceea, în timpul efectuării lucrărilor <strong>de</strong> gospodărire<br />
silvică (inclusiv pe parchetele <strong>de</strong> tăiere) respectarea pe lângă cerinţele silvice şi a celor ecologice<br />
va asigura realizarea unui rezultat bun, adică îmbunătăţirea diversităţii biologice şi a nivelului<br />
<strong>de</strong> gestionare a gospodăririi silvice în pădurile zonei.<br />
Printre comunităţile silvice ale zonei plantaţiile <strong>de</strong> stejar sunt cele mai importante, atât în<br />
plan ecologic şi economic, cât şi cantitativ ocupând aproximativ 45% din suprafaţa acoperită <strong>de</strong><br />
pădure. Totodată reieşind din condiţiile <strong>de</strong> creştere a pădurii plantaţiile <strong>de</strong> stejar trebuie să predomine<br />
pe 81% din teritoriul zonei. În trecut, în legătură cu faptul că particularităţile biologice<br />
ale speciilor <strong>de</strong> stejar au fost ignorate, iar pădurile în care ei creşteau au fost supuse tipurilor<br />
necorespunzătoare <strong>de</strong> tăieri silvice, s-a dat naştere unei situaţii care a pus în pericol regenerarea<br />
semincieră naturală a dumbrăvilor, fapt care a condiţionat <strong>de</strong>gradarea permanentă a lor. În afară<br />
<strong>de</strong> aceasta, lucrările silviculturale au fost orientate spre introducerea speciilor <strong>de</strong> introducenţi<br />
(prepon<strong>de</strong>rent salcâmul).<br />
Una din direcţiile principale <strong>de</strong> administrare a teritoriilor forestiere din zonă este restabilirea<br />
tipurilor fundamentale <strong>de</strong> fitocenoze silvice (în primul rând în <strong>zona</strong> B), ceea ce corespun<strong>de</strong><br />
unuia dintre principiile <strong>de</strong> bază ale silviculturii europene – principiul <strong>de</strong> amenajare şi<br />
administrare a pădurilor, argumentate din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re geografic şi ecologic, sau principiul<br />
naturaleţei. Starea actuală şi componenţa plantaţiilor pe teritoriul zonei este <strong>de</strong> aşa natură că<br />
fitocenozele silvice nu sunt capabile <strong>de</strong> a regenera tipurile fundamentale pe cale naturală, adică<br />
fără intervenţia omului.<br />
Studiul pădurii a <strong>de</strong>monstrat că numai la anumite etape <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare, pădurea are calităţi<br />
acceptabile din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al efectelor <strong>de</strong> regenerare şi protecţie a naturii, necesare <strong>pentru</strong><br />
societate. De aceea, pădurea naturală nu este un mo<strong>de</strong>l absolut <strong>pentru</strong> atingerea calităţilor<br />
necesare prin meto<strong>de</strong> silvice, dar numai un izvor <strong>de</strong> cunoaştere <strong>pentru</strong> mo<strong>de</strong>larea unei păduri<br />
cultivate în conformitate cu potenţialul natural şi <strong>de</strong> specii, precum şi cu necesităţile social-economice<br />
ale societăţii.<br />
Pentru utilizarea cu succes a principiului naturaleţei sunt necesare următoarele:<br />
• cunoaşterea repartizării şi ecologiei speciilor silvice şi a ecotipurilor acestora;<br />
• cunoaşterea structurii complexelor silvice teritoriale <strong>de</strong> diferit nivel, în funcţie <strong>de</strong> climă,<br />
relief şi roca-mamă;<br />
• cunoaşterea structurii şi ordinii <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a proceselor <strong>de</strong> ecosistem în pădurile naturale;<br />
• diferenţierea activităţilor <strong>de</strong> gospodărire în funcţie <strong>de</strong> particularităţile biologice ale speciilor<br />
silvice, <strong>de</strong> tipurile condiţiilor <strong>de</strong> creştere, <strong>de</strong> tipurile <strong>de</strong> ecosisteme ş.a.<br />
Plantaţiile existente ale zonei B şi C, precum şi parţial ale subzonei A 2, sunt reprezentate, prepon<strong>de</strong>rent,<br />
<strong>de</strong> plantaţii <strong>de</strong>rivate şi artificiale cu o componenţă variată, divizate în unităţi amenajistice<br />
mici. Pentru restabilirea fitocenozelor fundamentale, în primul rând, trebuie <strong>de</strong> luat în<br />
consi<strong>de</strong>raţie condiţiile <strong>de</strong> creştere şi, reieşind din aceasta, <strong>de</strong> format păduri <strong>de</strong> tip fundamental<br />
caracteristice <strong>pentru</strong> teritoriul zonei.<br />
Drept izvor primar <strong>de</strong> informaţie <strong>pentru</strong> aceasta, pot servi materialele amenajamentelor silvice<br />
(<strong>de</strong>scrierea unităţilor amenajistice), un<strong>de</strong> în baza tipurilor <strong>de</strong> condiţii <strong>de</strong> creştere sunt date tipurile<br />
fundamentale <strong>de</strong> păduri, care ar putea creşte (au crescut) pe teritoriul dat. Analiza datelor din documentele<br />
amenajamentelor silvice <strong>de</strong>monstrează că teritoriul zonei <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos” trebuie<br />
să fie acoperit, în principal, cu plantaţii <strong>de</strong> stejar (stejar pufos şi pedunculat) – prepon<strong>de</strong>rent
192<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
în partea <strong>de</strong> colină, iar sectorul <strong>de</strong> luncă inundabilă – în principal, cu plantaţii <strong>de</strong> plop (plop alb<br />
şi negru), stejar şi plop, stejar şi salcie şi plantaţii <strong>de</strong> salcie.<br />
Este necesar <strong>de</strong> a ţine cont <strong>de</strong> schimbările permanente a condiţiilor <strong>de</strong> creştere , în principal<br />
– a regimului hidrologic (din cauza reglării <strong>de</strong>bitului şi a schimbărilor climatice), ceea ce<br />
influenţează nemijlocit componenţa speciilor. Astfel, pe locurile mai înalte în sectorul <strong>de</strong> luncă<br />
inundabilă trebuie plantat stejarul pedunculat (ecotip <strong>de</strong> luncă inundabilă) cu însoţitorii lui caracteristici<br />
(frasin, ulm, arţar <strong>de</strong> câmp ş.a.), care va înlocui o parte din plopişurile curate.<br />
Pentru restabilirea integrităţii ecosistemelor şi regimului <strong>de</strong> folosinţă a pădurilor în baza repartizării<br />
pe teritoriu a condiţiilor <strong>de</strong> creştere, este necesar <strong>de</strong> a <strong>de</strong>termina zonele <strong>de</strong> unire a<br />
unităţilor amenajistice. Această abordare trebuie utilizată <strong>pentru</strong> programarea şi lucrărilor principale<br />
(tăieri <strong>de</strong> îngrijire, reconstrucţie ecologică, regenerare, lucrări <strong>de</strong> silviculturale, măsuri <strong>de</strong><br />
ajutorare la regenerarea naturală ş.a.).<br />
Conectarea sectoarelor din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al restabilirii biologice se recomandă <strong>de</strong> a fi în<strong>de</strong>plinită<br />
în baza următoarelor principii:<br />
• corespun<strong>de</strong>rea aceluiaşi regim <strong>de</strong> folosinţă (categorie funcţională);<br />
• corespun<strong>de</strong>rea condiţiilor <strong>de</strong> creştere;<br />
• crearea sectoarelor unice indiferent <strong>de</strong> vârsta plantaţiilor, în orice caz unind plantaţiile cu<br />
grupuri <strong>de</strong> vârste vecine, având în calitate <strong>de</strong> obiectiv formarea în viitor a unui sector cu<br />
structură <strong>de</strong> vârstă diferită;<br />
Un alt lucru important este şi reconstrucţia şi formarea lizierei <strong>de</strong> pădure. Lizierele reprezintă<br />
o piedică naturală, biologică şi mecanică, care nu permit distrugerile din cauza vântului,<br />
pătrun<strong>de</strong>rea în pădure a buruienilor, dăunătorilor, animalelor domestice, poluanţilor diferiţi. În<br />
general, lizierele joacă un rol important în asigurarea stabilităţii pădurilor faţă <strong>de</strong> impacturile<br />
nefaste, atât <strong>de</strong> natură antropogenă cât şi naturală.<br />
Şi lizierele interne – cele din jurul poienelor, <strong>de</strong> pe marginile luminişurilor, cele amplasate<br />
<strong>de</strong>-a lungul drumurilor şi potecilor din pădure, în zonele <strong>de</strong> contact a diferitor sectoare, au un<br />
efect ecologic, biocenotic, cinegetic-gospodăresc. Aceste elemente ale pădurii atrag animalele,<br />
în<strong>de</strong>osebi entomofagii, păsările şi copitatele, care preferă să se alimenteze în condiţii <strong>de</strong> vizibilitate<br />
bună, accesibilitate a hrănii şi practibilitate.<br />
Detaliile tehnice ale procesului <strong>de</strong> regenerare şi formare a lizierelor <strong>de</strong> pădure <strong>pentru</strong> teritoriul<br />
zonei <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos” sunt relevate în Anexa 10.<br />
3.2.2.3. Specificul protecţiei şi <strong>de</strong>zvoltării ecosistemelor silvice în <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> <strong>zona</strong><br />
<strong>de</strong> protecţie<br />
La Zona A sunt atribuite cele mai valoroase sectoare a comunităţilor fundamentale şi <strong>de</strong>rivate <strong>de</strong><br />
păduri <strong>de</strong> colină cu participarea stejarului pedunculat şi pufos şi <strong>de</strong> păduri <strong>de</strong> luncă <strong>de</strong> plop şi salcie.<br />
În plantaţiile din <strong>zona</strong> A este necesară realizarea măsurilor privind menţinerea compoziţiei<br />
şi stării fitosanitare a acestora. În particular, în plantaţiile <strong>de</strong> stejar pufos aproape peste tot se<br />
observă instalarea salcâmului alb, iar în plantaţiile <strong>de</strong> stejar pedunculat în luncă la exclu<strong>de</strong>rea<br />
(pieirea) plopului se formează nişe libere, ocupate <strong>de</strong> arţarul american. Acest fapt are loc şi în<br />
plantaţiile cu predominarea plopului alb. Tăierea periodică a speciilor invazive este inevitabilă şi<br />
poate nu unica măsură <strong>pentru</strong> menţinerea componenţei plantaţiilor protejate.<br />
La <strong>zona</strong> B sunt atribuite plantaţiile cu predominarea stejarului, prepon<strong>de</strong>rent celui pufos, şi<br />
plopului alb. În astfel <strong>de</strong> plantaţii este necesară realizarea lucrărilor privind restabilirea fitocenozelor<br />
silvice fundamentale sau a măsurilor ce contribuie la păstrarea stării şi compoziţiei<br />
plantaţiilor din <strong>zona</strong> A, tampon <strong>pentru</strong> care sunt plantaţiile zonei B.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
193<br />
Starea şi compoziţia plantaţiilor zonei B sunt astfel, încât nu este posibilă restabilirea naturală a<br />
fitocenozelor silvice fundamentale. Nici arboreturile cu predominarea plopului alb în condiţii <strong>de</strong><br />
luncă inundabilă, nici, cu atât mai mult, arboreturile cu predominarea sălciei albe nu sunt capabile<br />
la regenerarea tipurilor fundamentale <strong>de</strong> fitocenoze silvice pe cale naturală. Fără intervenţia omului<br />
procesele <strong>de</strong> <strong>de</strong>gradare a arboreturilor <strong>de</strong> plop alb şi salcie albă se vor intensifica doar.<br />
În condiţiile noastre restabilirea tipurilor fundamentale <strong>de</strong> fitocenoze şi în luncă, şi pe terase, este<br />
posibilă doar prin intermediul creării culturilor silvice (etapă intermediară) şi reconstrucţia plantaţiilor<br />
nesatisfăcătoare după compoziţie şi stare. Interzicerea tăierilor rase în plantaţiile <strong>de</strong> plop alb şi salcie<br />
albă, după cum a arătat experienţa <strong>de</strong> producţie, nu slăbesc procesele prezente <strong>de</strong> <strong>de</strong>gradare şi uscare a<br />
acestor arboreturi, şi conduc la pier<strong>de</strong>rea producţiei silvice <strong>de</strong>ja crescute şi creşterii actuale probabile.<br />
Tehnologiile existente şi aprobate <strong>de</strong> producere privind restabilirea atât a tipurilor fundamentale<br />
a fiticenozelor silvice în condiţiile <strong>de</strong> luncă, cât şi a arboreturilor nesatisfăcătoare după<br />
compoziţie şi stare în partea <strong>de</strong> colină, precum şi reconstrucţia plantaţiilor în proces <strong>de</strong> uscare<br />
şi <strong>de</strong>gradare, va permite cu succes <strong>de</strong> a soluţiona problemele <strong>de</strong> restabilire a pădurilor în <strong>zona</strong> B<br />
şi <strong>de</strong> asigurare a rolului <strong>de</strong> tampon a acestora.<br />
Plantaţiile cu predominarea sau participarea salcâmului alb. În primul rând reconstrucţiei<br />
vor fi supuse plantaţiile adiacente zonei A (50-100 m) în scopul stopării/reducerii procesului<br />
<strong>de</strong> extin<strong>de</strong>re a speciilor invazive din <strong>zona</strong> indicată. În procesul <strong>de</strong> reconstrucţie a acestor arboreturi<br />
trebuie luate în consi<strong>de</strong>raţie condiţiile existente. Astfel în plantaţiile cu participarea a<br />
mai mult <strong>de</strong> 2 unităţi (mai mult <strong>de</strong> 20%) <strong>de</strong> specii fundamentale (stejar, frasin, ulm, arţar etc.),<br />
procesul <strong>de</strong> reconstrucţie va inclu<strong>de</strong> în primul rând înlăturarea totală a arborilor şi arboreturilor<br />
<strong>de</strong> salcâm alb. Arborii speciilor fundamentale vor fi tăiate numai în baza stării sanitare. Pe<br />
o parte a teritoriilor pachetelor (în primul rând în ochiuri), este necesară realizarea plantării<br />
adăugătoare a speciilor fundamentale. Tăierile lăstărişului <strong>de</strong> salcâm se vor efectua o dată la 5-10<br />
ani în <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> condiţiile <strong>de</strong> creştere, <strong>pentru</strong> a nu permite fructificarea acesteia şi <strong>pentru</strong><br />
reducerea potenţialului regenerării vegetative. Tăierile rase ale salcâmului alb la această vârstă<br />
fără permiterea regenerării ei creează condiţii <strong>pentru</strong> o restabilire naturală a principalelor specii<br />
edificatoare a pădurilor (stejar pufos şi pedunculat, plop alb şi negru) şi a vegetaţiei ierboase<br />
caracteristice dumbrăvilor <strong>de</strong> gârneţ.<br />
În plantaţiile <strong>de</strong>rivate cu predominarea speciilor fundamentale (frasin, ulm, arţar etc.), reconstrucţiei<br />
vor fi supuse în primul rând:<br />
o plantaţiile <strong>de</strong>rivate (mai puţin <strong>de</strong> 20 % <strong>de</strong> specie principală) cu prezenţa în compoziţie a<br />
introducenţilor (salcâm, glădiţă, arţar american, ailant etc.);<br />
o plantaţii din lăstăriş şi din drajoni;<br />
o păduri naturale cu o structură şi compoziţie afectată;<br />
o plantaţii fundamentale în care este dificil <strong>de</strong> a restabili rolul primordial al speciilor edificatoare<br />
(stejar pufos, stejar pedunculat, plop alb şi negru) prin intermediul măsurilor <strong>de</strong><br />
contribuire la regenerarea naturală şi tăieri <strong>de</strong> îngrijire.<br />
Meto<strong>de</strong>le <strong>de</strong> reconstrucţie <strong>pentru</strong> <strong>zona</strong> B – sunt recomandate următoarele meto<strong>de</strong>:<br />
- în plantaţiile tinere şi <strong>de</strong> vârstă medie (până la 20-30 ani) fără participarea în componenţă<br />
a principalelor specii edificatoare (stejar, plop alb şi negru) sau cu o consistenţă mai mică <strong>de</strong><br />
0,6 se recomandă tăierea (rasă, <strong>de</strong> coridor, în fâşii etc.) a arboretului existent şi introducerea<br />
speciilor principale ce lipsesc;<br />
- în plantaţiile tinere şi <strong>de</strong> vârstă medie (până la 50-70 ani) cu prezenţa în componenţă a 1-3<br />
unităţi <strong>de</strong> specii principale edificatoare cu o consistenţă a<strong>de</strong>cvată (mai mare <strong>de</strong> 0,8) este necesară<br />
realizarea tăierilor <strong>de</strong> îngrijire îndreptate spre formarea arboreturilor <strong>de</strong> diversă vârstă,<br />
amestecate după componenţă (în primul rând în scopul măririi participării principalelor specii)<br />
şi complexe după structură (cu multe etaje), <strong>de</strong> preferinţă <strong>de</strong> provenienţă semincieră;
194<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
- în plantaţiile preexploatabile şi exploatabile reconstrucţia se va efectua prin intermediul<br />
tăierilor arboretului existent (rase, treptate, selective) şi crearea condiţiilor (contribuirea<br />
la regenerarea naturală, semănatul adăugător, plantarea adăugătoare etc.) <strong>pentru</strong> regenerarea<br />
arboreturilor fundamentale corespunzătoare condiţiilor <strong>de</strong> creştere.<br />
În procesul tuturor măsurilor menţionate mai sus în primul rând este înlăturat arţarul american<br />
şi ailantul.<br />
În <strong>zona</strong> C predomină prepon<strong>de</strong>rent plantaţiile <strong>de</strong> salcâm alb. Aici lucrările <strong>de</strong> gospodărire<br />
trebuie îndreptate spre o folosinţă reglementată (controlată) raţională şi neistovitoare a tuturor<br />
resurselor naturale. Ţinând cont <strong>de</strong> predominarea plantaţiilor <strong>de</strong> salcâm alb, aici trebuie<br />
modificat radical regimul <strong>de</strong> gospodărire. În primul rând este necesară revizuirea vârstelor copacilor<br />
supuşi tăierilor <strong>de</strong> reconstrucţie. Este cunoscut faptul că la efectuarea tăierilor pădurii<br />
exploatabile se pun următoarele sarcini:<br />
- obţinerea din plantaţii a celei mai mari cantităţi posibile ale sortimentelor silvice valoroase;<br />
- îmbunătăţirea condiţiilor acvatice şi <strong>de</strong> microclimă pe suprafeţele supuse tăierilor;<br />
- asigurarea regenerării <strong>de</strong> succes a principalelor specii pe teritoriile tăiate.<br />
Conform experienţei existente <strong>de</strong> gospodărire silvică, plantaţiile <strong>de</strong> salcâm alb cel mai mare<br />
efect economic îl dă<strong>de</strong>au la un interval <strong>de</strong> tăieri <strong>de</strong> 5-10 ani. Experienţa mai arată şi că la realizarea<br />
activităţilor, după tăieri plantaţiile <strong>de</strong> salcâm alb <strong>de</strong>ja în primul an regenerează abun<strong>de</strong>nt din<br />
contul drajonilor, asigurând astfel păstrarea funcţiilor <strong>de</strong> protecţie. Aceasta şi permite în condiţiile<br />
actuale, atunci când există cerere <strong>pentru</strong> ţăruşe <strong>pentru</strong> vie, <strong>de</strong> a trece o parte din plantaţiile<br />
<strong>de</strong> salcâm alb la un ciclu <strong>de</strong> tăieri <strong>de</strong> 5-10 ani. Şi în nici un caz nu trebuie permis plantaţiilor <strong>de</strong><br />
salcâm alb să atingă vârsta trecută <strong>de</strong> cea a exploatabilităţii, atunci când are loc pier<strong>de</strong>rea atât a<br />
calităţii, cât şi a cantităţii masei lemnoase <strong>de</strong>ja acumulate şi a creşterii actuale. În consecinţă în<br />
rezultatul secătuirii, plantaţiile indicate trebuie supuse procesului <strong>de</strong> reconstrucţie şi înlocuire<br />
pe arboreturi fundamentale.<br />
În condiţiile <strong>de</strong> luncă pe locurile mai înalte, bine drenate şi în porţiunea riverană este posibilă<br />
cultura plopilor <strong>de</strong> soi după tipul forestier.<br />
Ţinând cont <strong>de</strong> sarcinile zonei, pe anumite teritorii este necesară reconstrucţia cu înlocuirea<br />
introducenţilor (salcâm, glădiţa) şi restabilirea asociaţiilor fundamentale. Aceasta se referă în<br />
principal la plantaţiile exploatabile şi trecute <strong>de</strong> vârsta exploatabilităţii, ce au în componenţă 2-4<br />
unităţi <strong>de</strong> specii fundamentale (stejar, plop, frasin, ulm, arţar etc.). Reconstrucţia poate fi aplicată<br />
prin metoda treptată <strong>de</strong> conversie pe o durată <strong>de</strong> 2-3 cicluri <strong>de</strong> tăieri a arboretului <strong>de</strong> salcâm.<br />
3.2.2.4. Exigenţe tehnice faţă <strong>de</strong> aplicarea lucrărilor silviculturale<br />
Asigurarea conservării şi continuităţii arboreturilor din cadrul zonei se va realiza în primul<br />
rând prin efectuarea oportună şi calitativă a întregului complex <strong>de</strong> lucrări silviculturale, inclusiv<br />
cu adaptarea lor la noul regim <strong>de</strong> protecţie instituit şi implicit – la noile scopuri <strong>de</strong> gospodărire.<br />
În <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> vârsta şi starea arboreturilor, complexul respectiv <strong>de</strong> lucrări va inclu<strong>de</strong> primordial<br />
lucrările <strong>de</strong> îngrijire şi conducere, precum şi tăierile <strong>de</strong> reconstrucţie ecologică.<br />
Tipurile existente <strong>de</strong> tăieri şi tehnologii aplicate <strong>pentru</strong> regenerarea arboreturilor permit rezolvarea<br />
cu succes a problemei menţionate, cu atingerea unui efect ecologic şi economic corespunzător.<br />
Tratamentele silviculturale aplicate în pădurile Zonei <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos” trebuie<br />
să contribuie în primul rând la restabilirea şi consolidarea funcţiilor <strong>de</strong> protecţie a apelor,<br />
solurilor, câmpurilor agricole, funcţiilor estetice şi sanitar-igienice, altor calităţi protective ale<br />
pădurilor, să asigure succesiunea oportună a arboreturilor, care-şi pierd funcţiile protective cu<br />
arboreturi tinere, corespunzătoare cerinţelor respective. Concomitent, acestea se realizează şi
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
195<br />
în scopul valorificării oportune a masei lemnoase exploatabile, fără diminuarea calităţilor<br />
tehnice a acesteia. Tratamentele silviculturale trebuie să asigure şi conservarea a unei părţi<br />
consi<strong>de</strong>rabile <strong>de</strong> arbori bătrâni, arbori cu forme <strong>de</strong>osebite ale tulpinii şi coronamentului, din<br />
consi<strong>de</strong>rente estetice, culturale, istorice, precum şi în contextul conservării biodiversităţii.<br />
O importanţă <strong>de</strong>osebită o are păstrarea maxim posibilă a arborilor cu scorburi şi a cioatelor<br />
înalte <strong>de</strong> arbori mari.<br />
Reieşind din starea actuală a arboreturilor şi prognoza <strong>de</strong>zvoltării acesteia pe viitor, majoritatea<br />
arboreturilor Zonei <strong>Ramsar</strong> „Nistrul <strong>de</strong> Jos” solicită intervenţii privind ameliorarea<br />
compoziţiei. Arboreturile respective sunt cu compoziţii necorespunzătoare, necesitând diminuarea<br />
proporţiei şi/sau exclu<strong>de</strong>rea speciilor agresive (arţar american, ailant etc.), introducente<br />
(salcâm, glădiţă etc.), precum şi a celor secundare (paltin, ulm, frasin etc.) prin intermediul<br />
lucrărilor <strong>de</strong> îngrijire şi conducere corespunzătoare. În cazuri aparte, este necesară realizarea<br />
urgentă a tăierilor <strong>de</strong> reconstrucţie ecologică.<br />
Intervenţiilor respective sunt <strong>de</strong>stinate primordial arboreturile din sub<strong>zona</strong> A 2 şi <strong>zona</strong> B, inclusiv<br />
în contextul conservării stării şi structurii arboreturilor din sub<strong>zona</strong> A 1 . Planificarea şi<br />
în<strong>de</strong>plinirea ulterioară a lucrărilor corespunzătoare se va realiza cu ocazia realizării lucrărilor<br />
<strong>de</strong> amenajament silvic.<br />
Lucrările <strong>de</strong> îngrijire şi conducere. Mo<strong>de</strong>larea unor arboreturi stabile şi rezistente la acţiunea<br />
factorilor vătămători se realizează începând cu primele lucrări silvotehnice – lucrările <strong>de</strong><br />
îngrijire şi conducere, obiectivele majore ale cărora sunt:<br />
• conservarea şi ameliorarea biodiversităţii în ve<strong>de</strong>rea creşterii gradului <strong>de</strong> stabilitate şi<br />
rezistenţă a arboreturilor la acţiunea factorilor vătămători (vânt, zăpadă, boli, dăunători,<br />
vânat, poluare etc.);<br />
• creşterea productivităţii arboreturilor şi a pădurii în ansamblu, precum şi îmbunătăţirea<br />
calităţii lemnului produs;<br />
• sporirea capacităţii <strong>de</strong> protecţie a calităţii factorilor <strong>de</strong> mediu (protecţia apei, aerului,<br />
solului, peisajului etc.);<br />
• sporirea capacităţii <strong>de</strong> fructificaţie a arborilor şi ameliorarea condiţiilor <strong>de</strong> regenerare;<br />
• recoltarea lemnului în ve<strong>de</strong>rea valorificării parţiale a acestuia, care altfel, prin eliminare<br />
naturală, s-ar recicla în cadrul ecosistemelor forestiere respective. Acest scop este<br />
secundar, prioritar rămânând îngrijirea corespunzătoare şi la timp a arboreturilor.<br />
Majoritatea speciilor care cresc pe teritoriul zonei sunt specii exigente faţă <strong>de</strong> lumină. Totuşi,<br />
exigenţele lor diferă în raport cu staţiunea, provenienţa şi vârsta arborilor. Arborii care au coroane<br />
mai puţin <strong>de</strong>zvoltate sau sunt puşi brusc în lumină formează lăstari lacomi, care diminuează<br />
calitatea lemnului. Arboreturile <strong>de</strong> cvercinee cu <strong>de</strong>nsităţi mari, fiind puse brusc în lumină,<br />
<strong>de</strong>vin vulnerabile la uscări anormale. Frecvent, formarea <strong>de</strong> lăstari lacomi reprezintă un indiciu<br />
al unei stări fiziologice precare.<br />
Arboreturile pure se răresc <strong>de</strong> timpuriu, din care cauză solul nu mai este suficient umbrit,<br />
iar condiţiile <strong>de</strong> vegetaţie se înrăutăţesc, favorizând apariţia dăunătorilor. De aceea, se impun<br />
măsuri <strong>pentru</strong> ameliorarea structurii lor, încă din tinereţe, prin menţinerea şi promovarea atât a<br />
subetajului, cât şi a subarboretului, peste tot un<strong>de</strong> este posibil.<br />
Ca o particularitate esenţială a arboreturilor, se menţionează faptul că ele sunt expuse frecvent<br />
fenomenelor <strong>de</strong> uscare anormală, în<strong>de</strong>osebi arboreturile cu structuri necorespunzătoare<br />
sub raportul structurii, compoziţiei şi al modului <strong>de</strong> regenerare (lăstari, sămânţă). De aceea,<br />
lucrările <strong>de</strong> îngrijire şi conducere vor trebui să amelioreze arboreturile, din aceste puncte <strong>de</strong><br />
ve<strong>de</strong>re. Detalii referitor la procesul <strong>de</strong> realizare a tăierilor <strong>de</strong> îngrijire în arboreturile ce cresc în<br />
această zonă umedă sunt prezentate în Anexa 11.
196<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Reconstrucţia ecologică. În cazul ecosistemelor forestiere <strong>de</strong>teriorate, sunt permise lucrări<br />
<strong>de</strong> reconstrucţie ecologică, prin care se urmăreşte realizarea <strong>de</strong> structuri <strong>de</strong> tip natural. Reconstrucţia<br />
ecologică este un proces <strong>de</strong> durată, fiind condiţionată <strong>de</strong> starea actuală a arboreturilor<br />
în cauză. Pentru menţinerea, conservarea şi ameliorarea biodiversităţii forestiere şi a stării <strong>de</strong><br />
sănătate a pădurilor, se recomandă adoptarea şi aplicarea următoarelor lucrări:<br />
• conversiunea tuturor arboreturilor <strong>de</strong> cvercinee <strong>de</strong> la regim crâng la regim <strong>de</strong> codru în cadrul<br />
aplicării lucrărilor <strong>de</strong> exploatare-regenerare şi ajutorare a regenerării naturale din seminţe;<br />
• refacerea sau ameliorarea arboreturilor <strong>de</strong>gradate şi brăcuite cu consistenţa sub normală<br />
(0,4-0,6) până la foarte scăzută (sub 0,3) şi a arboreturilor slab productive situate în staţiuni<br />
<strong>de</strong> productivitate superioară şi mijlocie specifice cvercineelor;<br />
• substituirea arboreturilor <strong>de</strong>rivate (cărpinete, păltinete, teişuri şi frăsinete) situate în staţiuni<br />
forestiere corespunzătoare tipului natural-fundamental <strong>de</strong> păduri <strong>de</strong> cvercinee.<br />
Pe teritoriul zonei, tăierile <strong>de</strong> reconstrucţie ecologică este necesar <strong>de</strong> realizat prin adaptarea<br />
corespunzătoare a tratamentelor tăierilor rase, succesive şi progresive. Aceasta se referă în primul<br />
rând la suprafaţa şi lăţimea parchetelor, termenele <strong>de</strong> alăturare, tehnologiile <strong>de</strong> realizare etc.<br />
Astfel, <strong>pentru</strong> pădurile menţionate, se recomandă următoarele tipuri <strong>de</strong> tăieri <strong>de</strong> reconstrucţie<br />
ecologică:<br />
• tăieri cu o singură repriză (rase);<br />
• tăieri selective uniforme pe suprafaţă (succesive);<br />
• tăieri selective neuniforme pe suprafaţă (în ochiuri).<br />
În cazul tăierilor cu o singură repriză (rase) tot arboretul se extrage integral, cu excepţia seminţişului<br />
şi tineretului viabil, arborilor relict, arborilor plus, precum şi arborilor fructiferi valoroşi.<br />
În pădurile fondului <strong>de</strong> arii naturale protejate, <strong>de</strong> obicei, sunt permise doar tăieri după starea<br />
arboreturilor, reieşind din pier<strong>de</strong>rea funcţiilor <strong>de</strong> protecţie sau funcţiilor speciale instituite. În<br />
toate cazurile şi <strong>pentru</strong> toate speciile lăţimea parchetelor la tăierile cu o singură repriză (rase)<br />
nu trebuie să <strong>de</strong>păşească 50 m, iar termenul <strong>de</strong> alăturare trebuie să constituie nu mai puţin <strong>de</strong> 5<br />
ani. În cazul lipsei regenerării naturale preliminare calitative, toate parchetele sunt recultivate pe<br />
parcursul unui an <strong>de</strong> la exploatare.<br />
Tăierile cu o singură repriză (rase), <strong>de</strong> obicei, se realizează în arboreturile neasigurate în<br />
măsura cuvenită cu seminţiş şi tineret <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> bază <strong>pentru</strong> regenerarea naturală a pădurii,<br />
necesitând regenerarea artificială, precum şi în arboreturile în care este aplicabilă regenerarea<br />
din lăstari:<br />
a) în arboreturile în curs <strong>de</strong> uscare şi afectate <strong>de</strong> boli, dăunători şi incendii, precum şi arboreturile<br />
trecute peste vârsta exploatabilităţii, care îşi pierd funcţiile <strong>de</strong> protecţie;<br />
b) în arboreturile în care este raţională regenerarea din lăstari a speciei <strong>de</strong> bază;<br />
c) în arboreturile <strong>de</strong> foioase moi fără participarea <strong>de</strong> foioase tari, precum şi în cazul lipsei<br />
seminţişului şi tineretului <strong>de</strong> specii valoroase;<br />
d) în arboreturile <strong>de</strong> toate speciile cu consistenţa <strong>de</strong> 0,5 şi mai puţin, în cazul prezenţei sub<br />
masiv a seminţişului şi tineretului viabil din specii valoroase în cantităţi necesare <strong>pentru</strong><br />
formarea/constituirea arboretului nou;<br />
e) în arboreturile <strong>de</strong> salcâm, salcie, plop şi alte specii, care sunt gospodărite în regimul <strong>de</strong> crâng.<br />
În scopul păstrării rolului antierozional al pădurii, tăierea arboreturilor amplasate pe pante<br />
trebuie realizată cu conservarea maxim posibilă a subarboretului.<br />
La efectuarea tăierilor cu o singură repriză (rase) lăţimea parchetelor se stabileşte în <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă<br />
<strong>de</strong> condiţiile <strong>de</strong> creştere şi speciile <strong>de</strong> bază. În acelaşi timp, luându-se în consi<strong>de</strong>raţie<br />
importanţa pădurilor zonei <strong>pentru</strong> protecţia mediului, se recomandă aplicarea celor mai stricte<br />
preve<strong>de</strong>ri privind lăţimea şi suprafaţa parchetelor (Tabel 6)
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Tabel 6<br />
Lăţimea maximă a parchetelor admisă la efectuarea tăierilor cu o singură repriză (rase)<br />
Nr. d/o Categoriile <strong>de</strong> arboreturi Lăţimea maximă a parchetelor, m<br />
1. Arboreturi <strong>de</strong> cvercinee şi alte specii <strong>de</strong> foioase tari. 50<br />
2. Arboreturi <strong>de</strong> salcâm. 100<br />
3.<br />
Arboreturi <strong>de</strong> salcâm, salcie, plop şi alte specii <strong>de</strong> foioase moi:<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>al;<br />
<strong>de</strong> luncă (inundabilă).<br />
100<br />
50<br />
197<br />
Metoda <strong>de</strong> alăturare a parchetelor aplicată în cazul tăierilor cu o singură repriză (rase) <strong>pentru</strong> toate<br />
speciile este cea nemijlocită, iar în cazul arboreturilor <strong>de</strong> plop şi salcie din luncile râurilor în partea<br />
inundabilă – peste o bandă. Tăierea următoarelor parchete în arboreturile <strong>de</strong> plop şi salcie din luncile<br />
râurilor (în partea inundabilă) se realizează la atingerea <strong>de</strong> către lăstari a înălţimii <strong>de</strong> 3 m.<br />
Termenul <strong>de</strong> alăturare a parchetelor se stabileşte reieşind din particularităţile biologice ale speciilor<br />
<strong>de</strong> arbori şi condiţiile <strong>de</strong> creştere, în acelaşi timp, anul tăierii în termenul <strong>de</strong> alăturare nu se inclu<strong>de</strong>.<br />
Tăierile selective uniforme (succesive) pe suprafaţă (<strong>de</strong> obicei – în două reprize) se efectuează în<br />
arboreturi <strong>de</strong> cvercinee amplasate în staţiuni reavene şi ume<strong>de</strong>, precum şi în arboreturi <strong>de</strong> foioase<br />
moi, cu prezenţa în cantităţi suficiente <strong>pentru</strong> regenerarea pădurii (minim 8-10 mii buc./ha) a seminţişului<br />
şi tineretului viabil <strong>de</strong> stejar, frasin şi alte specii valoroase. În arboreturile <strong>de</strong> foioase moi<br />
extragerea masei lemnoase constituie până la 40-50% din volumul total pe picior, cu diminuarea<br />
consistenţei până la 0,5. Arboretul se răreşte uniform, prioritar din contul speciilor <strong>de</strong> amestec,<br />
precum şi din contul arborilor <strong>de</strong> stejar care nu participă la fructificaţie. Repriza a doua (<strong>de</strong>finitivă)<br />
se realizează peste 4-6 ani, în cazul prezenţei sub masivul vechiului arboret a unei cantităţi<br />
suficiente <strong>de</strong> seminţiş/tineret din specii <strong>de</strong> bază, care asigură formarea noului arboret.<br />
În arboreturile cu subarboret <strong>de</strong>ns, cu consistenţa <strong>de</strong> 0,6 şi mai mult, la aplicarea tăierilor rase,<br />
cu trei ani înainte <strong>de</strong> realizarea tăierii se efectuează extragerea şi rărirea subarboretului. La aplicarea<br />
tăierilor uniforme pe suprafaţă – rărirea subarboretului se realizează în procesul tăierii.<br />
Tăierile selective neuniforme pe suprafaţă (în ochiuri) se efectuează în arboreturile <strong>de</strong> cvercinee amplasate<br />
în staţiuni reavene şi ume<strong>de</strong>, în arboreturile <strong>de</strong> luncă <strong>de</strong> plop cu frasin şi arboreturile <strong>de</strong> alte<br />
specii <strong>de</strong> foioase moi, cu condiţia prezenţei seminţişului şi tineretului <strong>de</strong> stejar, frasin şi alte specii<br />
valoroase. La aplicarea acestor tăieri, arboretul se extrage în câteva reprize din „ochiuri”, care<br />
sunt amplasate în pâlcurile <strong>de</strong> seminţiş/tineret. În cazul lipsei seminţişului/tineretului, „ochiurile”<br />
sunt amplasate uniform pe suprafaţă şi în cadrul lor, după prima repriză <strong>de</strong> tăiere, se efectuează<br />
ajutorarea regenerării naturale sau crearea culturilor silvice. La efectuarea primei reprize<br />
sunt constituite 5-6 „ochiuri” la 1 ha, cu diametrul <strong>de</strong> 20-30 m fiecare. Peste 4-6 ani „ochiurile”<br />
se lărgesc uniform pe suprafaţă sau doar în unele părţi, reieşind din procesul <strong>de</strong> apariţie/creştere<br />
a seminţişului. Tăierile/reprizele se repetă până când grupurile răzleţe <strong>de</strong> seminţiş se unisec cu<br />
hotarele şi constituie un arboret plurien. Repriza finală (tăierea <strong>de</strong> racordare) se realizează cu<br />
condiţia asigurării regenerării satisfăcătoare pe întreg teritoriul parchetului. În <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong><br />
mersul procesului <strong>de</strong> regenerare, perioada <strong>de</strong> aplicare a tratamentului constituie 10-30 ani.<br />
Păşunatul animalelor în sectoarele preconizate <strong>pentru</strong> aplicarea tăierilor selective uniforme<br />
(succesive) şi neuniforme (în ochiuri) pe suprafaţă, precum şi a tăierilor rase, cu păstrarea seminţişului/tineretului<br />
existent, trebuie stopat cu 10 ani înainte <strong>de</strong> tăiere. Păşunatul animalelor<br />
trebuie interzis, <strong>de</strong> asemeni, în parchetele neregenerate, în arboreturile tinere cu vârsta <strong>de</strong> până<br />
la 20 ani şi în sectoarele cu regim special <strong>de</strong> protecţie.<br />
Alte <strong>de</strong>talii privind meto<strong>de</strong>le <strong>de</strong> reconstrucţie ecologică propuse <strong>pentru</strong> arboreturi, care cresc<br />
în <strong>zona</strong> dată sunt expuse în Anexa 11.
198<br />
3.2.2.5. <strong>Planul</strong> <strong>de</strong> reconstrucţie pe malul drept<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Pădurile <strong>de</strong> colină<br />
În cadrul ocolului silvic Talmaza pe sectoarele complexului natural <strong>de</strong> păduri-poieni este<br />
necesar <strong>de</strong> a contribui la restabilirea stejarului pufos prin intermediul regenerării seminciere.<br />
1. 1. În sectorul „Copanca-Leuntea” parcela 6 - subparcela Q; parcela 15 - subparcelele C, D,<br />
I; parcela 23 - subparcelele C, G; parcela 26 - subparcelele M, Q, S, W; parcela 28 - subparcelele<br />
G, M, N, S, T, U, W, Y; parcela 29 - subparcela F; parcela 31 - subparcelele H, J, M, N,<br />
S, T, U, W, Y; parcela 32 - subparcelele C, E, F, K; parcela 33 - subparcelele G, L, M; parcela<br />
34 - subparcelele J, N, P, S, X, Y; parcela 35 - subparcelele A, B, C, K, P; parcela 37 - subparcelele<br />
A, F, L, M, T, V; parcela 38 - subparcela K; parcela 39 - subparcelele C, M, N, P;<br />
2. În sectorul «Stânca Talmaza»: parcela 41 - subparcelele C, G, H, J, O, S; parcela 42 - subparcelele<br />
C, F, O;<br />
3. În sectorul «Tufa»: parcela - 51 subparcelele E, L, M.<br />
În cadrul ocolului silvic Olăneşti pe sectoarele complexului natural <strong>de</strong> păduri-poieni este<br />
necesar <strong>de</strong> a contribui la restabilirea stejarului pufos prin intermediul regenerării seminciere<br />
1. În sectorul «Stânca»: parcela 3 - subparcelele H, J, K, M; parcela 4 - subparcelele G, K, L.<br />
2. În sectorul «Cioburciu <strong>de</strong> Munte»: parcela 5 - subparcelele, M, U, Х; parcela 6 - subparcelele<br />
I, J, K; parcela 7 - subparcelele E, F, K, L, O, Q, R, S, T, U; parcela 8 - subparcelele D,<br />
L, M; parcela 9 - subparcelele A, G, M, Q; parcela 10 - subparcelele B, E, K, P, S; parcela<br />
11 - subparcelele E, G, S, T; parcela 12 - subparcelele M, X, Y; parcela 13 - subparcelele A,<br />
B, C, N, O, P, R, T; parcela 14 - subparcelele F, I, P; parcela 15 - subparcelele C, K, L, Q, R,<br />
T, U; parcela 16 - subparcela A; parcela 17 - subparcelele B, F, L, N, O, T, U, Y; parcela 18 -<br />
subparcelele E, L; parcela 19 - subparcelele A, C, F, G, M, P, Q, V; parcela 20 - subparcelele<br />
B, J; parcela 21 - subparcelele F, H; parcela 23 - subparcelele К, М, О.<br />
3. În sectorul «Împărăteasa»: parcela 44 - subparcela E; parcela 45 - subparcelele A, B, K, L;<br />
parcela 46 - subparcelele D, G, P, U, V, X.<br />
Introducerea măsurilor <strong>de</strong> protecţie a biodiversităţii, în principal având şi importanţă stabilizatoare<br />
<strong>pentru</strong> sectoarele silvice.<br />
1. Crearea <strong>de</strong>sişurilor <strong>de</strong>nse <strong>de</strong> arbuşti <strong>de</strong> porumbar, păducel, scumpie, coacăz, măceş şi<br />
drăcilă pe marginile sectoarelor afectate <strong>de</strong> alunecări <strong>de</strong> teren, în calitate <strong>de</strong> măsuri antierozionale,<br />
ce vor asigura şi adăposturi <strong>pentru</strong> şerpii ce vieţuiesc aici în sectoarele “Moara<br />
Veche”, “Valea Moşului” şi “Stânca”, în special în reţeaua <strong>de</strong> râpe, un<strong>de</strong> se află monumentul<br />
naturii “Râpa lui Albu”).<br />
2. Crearea lizierelor <strong>de</strong> tip închis pe periferiile sectoarelor (în locurile un<strong>de</strong> nu sunt formate)<br />
în interior pe 3-4 m din mărăcine, măceş şi drăcilă – în sectoarele „Copanca-Leuntea”,<br />
Valea Stânei”, „Parii” şi „Arpentea”, în plantaţia silvică învecinată păşunii Popeasca-4.<br />
3. Păstrarea crengilor căzute acumulate în grămezi mici – sectoarele „Valea Stânei”, „Stânca<br />
Talmaza”, „Stânca”, „Cioburciu <strong>de</strong> Munte”, „Carier”, fâşia <strong>de</strong> pădure la sud <strong>de</strong> s. Popeasca.<br />
Măsuri speciale <strong>pentru</strong> îmbunătăţirea covorului ierbos al poienilor cu comunităţi afectate<br />
primare <strong>de</strong> stepă.<br />
1. Măsuri speciale <strong>pentru</strong> îmbunătăţirea <strong>de</strong> suprafaţă prin plantarea braz<strong>de</strong>lor <strong>de</strong> năgară şi semănatul<br />
seminţelor <strong>de</strong> amestec <strong>de</strong> ierburi <strong>de</strong> stepă în: sectorul „Copanca-Leuntea”, parcela<br />
6, subparcelele J, V; parcela 20 - subparcela N; parcela 26 - subparcelele K, T; sectorul „Valea<br />
Stânei” parcela 49 - subparcela I; sectorul «Stânca Talmaza» parcela 42 - subparcela H; sectorul<br />
« Stânca » parcela 4 - subparcelele А, Е; sectorul «Cioburciu <strong>de</strong> Munte» parcela 6 - subparcelele<br />
J, K; parcela 8 - subparcela D; parcela 14 - subparcela R; sectorul «Carier» - parcela 24.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
199<br />
2. A realiza semănatul seminţelor <strong>de</strong> păruscă pe poienile cu comunităţi <strong>de</strong>rivate <strong>de</strong> stepă–bărboase<br />
în: sectorul «Copanca-Leuntea» parcela 6 - subparcelele J, V; parcela 26<br />
- subparcelele K, T; sectorul «Valea Stânei» parcela 49 - subparcela I; sectorul «Stânca Talmaza»<br />
parcela 42 - subparcela H; sectorul «Stânca» parcela 4 - subparcelele А, Е; sectorul<br />
«Cioburciu <strong>de</strong> Munte» parcela 6 - subparcelele J, K; parcela 8 - subparcela D; parcela 14<br />
- subparcela R; sectorul «Carier» - parcela 24.<br />
3. Cositul periodic pe poieni şi liziere cu fragmente <strong>de</strong> comunităţi <strong>de</strong> stepă <strong>pentru</strong> preîntâmpinarea<br />
transformării covorului ierbos în unul <strong>de</strong> luncă în: sectorul «Copanca-Leuntea»<br />
parcela 6 - subparcelele J, V; parcela 20 - subparcela N; parcela 26 - subparcelele K,<br />
T; sectorul «Valea Stânei» parcela 49 - subparcela I; sectorul «Stânca Talmaza» parcela<br />
42 - subparcela H; sectorul «Stânca» parcela 4 - subparcelele А, Е; sectorul «Cioburciu <strong>de</strong><br />
Munte» parcela 6 - subparcelele J, K; parcela 8 - subparcela D; parcela 14 - subparcela R;<br />
sectorul «Carier» parcela 24.<br />
4. Rărirea arbuştilor pe sectoarele <strong>de</strong> stepă – marginea sectorului „Carier”.<br />
Pădurile <strong>de</strong> luncă<br />
Reconstrucţia ecologică a teritoriilor silvice şi comunităţilor valoroase<br />
În legătură cu regimul variabil <strong>de</strong> inundare şi imposibilitatea restabilirii acestuia la nivelul<br />
format până la anii 60 ai secolului 20, este necesar <strong>de</strong> a aduce compoziţia arboreturilor în corespun<strong>de</strong>re<br />
cu condiţiile <strong>de</strong> vegetaţie <strong>pentru</strong> mărirea stabilităţii şi productivităţii:<br />
- pe sectoarele inundate pe termen lung, amplasate la altitudinea <strong>de</strong> 2,0-2,5 m, <strong>de</strong> a contribui<br />
la formarea pădurilor naturale <strong>de</strong> Saliceta albae şi/sau la crearea plantaţiilor artificiale<br />
din Salix alba şi sălcii arbuşti, ce corespund condiţiilor <strong>de</strong> vegetaţie respective;<br />
- pe sectoarele <strong>de</strong> inundări pe termen mediu amplasate la altitudini <strong>de</strong> 2,5-3,0 m <strong>de</strong>asupra<br />
nivelului mării, <strong>de</strong> a contribui la formarea pădurilor din Populeta albae şi/sau la crearea<br />
plantaţii artificiale pe baza Populus alba şi Populus nigra;<br />
- pe sectoarele amplasate mai sus <strong>de</strong> 3 m, <strong>de</strong> a contribui la formarea pădurilor <strong>de</strong> frasin<br />
după tipul 91E0 (pădurile aluviale cu Alnus glutinosa şi Fraxinus excelsior, Anexa I ale<br />
Directivei UE Habitat) şi/sau <strong>de</strong> a crea plantaţii artificiale mixte în baza Quercus robur,<br />
Fraxinus excelsior şi Populus hybrida.<br />
Propunerile privind reconstrucţia au fost îndreptate spre crearea structurii arboreturilor în<br />
conformitate cu condiţiile <strong>de</strong> vegetaţie a sectoarelor concrete.<br />
Reconstrucţia silvică ecologică pilot în Lunca Talmaza<br />
Reconstrucţia în pădurile naturale tinere. Chiar în regimul actual în <strong>zona</strong> <strong>de</strong> inundare pe termen<br />
lung au nimerit comunităţile Populeta albae (64I, 67L,73A), ce urmează a fi supuse înlocuirii cu Salix<br />
alba, în <strong>zona</strong> inundării pe termen mediu - Fraxineta excelsioris (64B, F, K) şi Ulmeta laevisi (67B),<br />
care e mai bine a fi înlocuite cu comunităţi <strong>de</strong> Populeta albae. În <strong>zona</strong> <strong>de</strong> inundare pe termen scurt se<br />
află pădurea Saliceta albae (70B), aici sunt <strong>de</strong> perspectivă plantaţiile <strong>de</strong> Quercus robur.<br />
Reconstrucţia plantaţiilor. În <strong>zona</strong> <strong>de</strong> inundare pe termen lung se află plantaţiile <strong>de</strong> 20-30 <strong>de</strong><br />
ani <strong>de</strong> plop hibrid (67D, F), plop alb (67I). La normalizarea regimului <strong>de</strong> inundare în zonă va<br />
intra plantarea plopului alb (67K). După tăieri aceştia trebuie înlocuite cu salcie.<br />
În <strong>zona</strong> <strong>de</strong> inundare pe termen mediu <strong>de</strong>ja în prezent se află plantaţiile <strong>de</strong> plop hibrid 64G,<br />
67 – C, F, I. Parţial şi periodic aici se află plantaţiile <strong>de</strong> Quercus robur (61G, 67G), plantaţia <strong>de</strong><br />
35 <strong>de</strong> ani <strong>de</strong> Fraxinus excelsior (68C) şi plantaţia <strong>de</strong> plop hibrid (64K). Toate acestea este mai<br />
raţional <strong>de</strong> a fi înlocuite pe Populus alba sau P. nigra.<br />
Odată cu ridicarea apelor până la 4 m sau modificarea regimului prin intermediul reglării în<br />
<strong>zona</strong> <strong>de</strong> inundare pe termen mediu nimeresc plantaţiile <strong>de</strong> plop hibrid (61B, 72D, 73H), care la<br />
fel este <strong>de</strong> dorit <strong>de</strong> a fi înlocuite cu speciile autohtone <strong>de</strong> plop autohton Populus alba sau P. nigra.
200<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
În <strong>zona</strong> <strong>de</strong> inundare pe termen scurt sunt câteva plantaţii mixte, unele dintre care sunt supuse<br />
reconstrucţiei – din componenţa plantaţiilor din arboreturile 5Gl4Fr1Ulv şi 5Gl3St2Fr (64A и<br />
65E) glădiţa dominantă poate fi înlocuită cu stejar.<br />
În <strong>zona</strong> neinundată se află plantaţia puţin valoroasă <strong>de</strong> 15 ani <strong>de</strong> Salix alba (59B), care are<br />
sens <strong>de</strong> a fi înlocuită cu Quercus robur. Este obligatorie reconstrucţia sectoarelor (58U, 68I, 69O<br />
şi 69R, 70F) cu Acer negundo, ce urmează a fi înlocuite cu Q. robur.<br />
Pe întreg teritoriul ocupat <strong>de</strong> plantaţii silvice şi păduri fără subetajul <strong>de</strong> arbuşti, este necesar <strong>de</strong><br />
a introduce aninul, alunul, călinul. Această măsură are un sens triplu: preîntâmpinarea răspândirii<br />
arţarului american, extin<strong>de</strong>rea posibilităţii valorificării producerii nelemnoase, consolidarea stabilităţii<br />
ecosistemului (creşterea diversităţii structurale, a bazei furajere a lumii animale şi a stabilităţii<br />
pădurii). Materialul <strong>de</strong> plantare a aninului (specie medicinală) în Moldova lipseşte, dar este<br />
prezent şi <strong>de</strong>ficitul materialului <strong>de</strong> plantare a altor specii, care este necesar <strong>de</strong> înlăturat.<br />
Formarea lizierelor. De a crea liziera <strong>de</strong>-a lungul canalului mai la nord <strong>de</strong> parcela 61A. Pe<br />
sectorul îndreptat, amplasat între canalul şi terenurile ierboase, din partea sectorului s-au păstrat<br />
fragmente ale comunităţilor Populeta albae şi Saliceta albae; starea comunităţii, în primul<br />
rând rărirea arboretului, indică vârsta acestuia consi<strong>de</strong>rabilă. Liziera trebuie creată pe malul<br />
canalului şi teritoriul adiacent cu o lăţime <strong>de</strong> 3-5 m. Compoziţia propusă <strong>pentru</strong> liziere este:<br />
− fâşia interioară a lizierei - Alnus glutinosa, Ulmus laevis, Populus tremula, Populus nigra,<br />
Padus avium;<br />
− fâşia externă a lizierei – Frangula alnus, Swida sanguinea, Euonymus verrucosa, Crataegus<br />
monogyna, Viburnum opulus, Rhamnus cathаrctica, Sambucus nigra, Rubus caesius.<br />
Crearea lizierei pe marginea plantaţiei <strong>de</strong> Quercus robur, cu o vârstă <strong>de</strong> cca. 20 <strong>de</strong> ani (parcela<br />
64B). Liziera trebuie creată <strong>de</strong>-a lungul canalului învecinat cu digul, adică pe hotarul parcelei.<br />
Compoziţia propusă <strong>pentru</strong> liziere este:<br />
− fâşia interioară a lizierei– Populus nigra, Alnus glutinosa, Ulmus laevis, Fraxinus excelsior,<br />
Acer campestris, A. tataricum;<br />
− fâşia externă a lizierei – Corylus avellana, Crataegus monogyna, Swida sanguinea, Euonymus<br />
verrucosa, Frangula alnus, Rhamnus catharctica, Viburnum opulus, Sambucus nigra,<br />
Rosa canina, Rubus caesius.<br />
Crearea lizierei aproximativ cu 50 m <strong>de</strong> la dig pe hotarul parcelei (67F), ocupată <strong>de</strong> monoplantaţii<br />
<strong>de</strong> plop hibrid, în interiorul sectorului. Compoziţia propusă a lizierelor:<br />
− fâşia interioară a lizierei– Salix alba, Alnus glutinosa;<br />
− fâşia externă – din salcii arbuşti Salix – S. triandra, S. purpurea, S. viminalis.<br />
Meandrul “Doi Fraţi”. Pe periferiile meandrului (parcelele 71-73) alternează cu fragmente <strong>de</strong><br />
păduri naturale <strong>de</strong> luncă, monoplantaţii <strong>de</strong> plop hibrid şi comunităţi <strong>de</strong> luncă <strong>de</strong> nivelul mediu<br />
al luncii. Pe meandru trece braţul mort tânăr al Nistrului cu vegetaţie acvatică; aici aproximativ<br />
pe 1 km cu o lăţime <strong>de</strong> 2-3 şi 3-4 m pe ambele maluri se formează acumulări <strong>de</strong> specia înscrisă<br />
în Cartea Roşie Trapa natans. Liziera comunităţii <strong>de</strong> 40 <strong>de</strong> ani <strong>de</strong> Populeta albae (71F) este formată<br />
<strong>de</strong> agresivul Acer negundo, ce urmează a fi înlocuit <strong>de</strong> specii autohtone <strong>de</strong> lizieră. Compoziţia<br />
propusă <strong>pentru</strong> liziere este:<br />
− fâşia interioară a lizierei– Quercus robur, Populus nigra, Alnus glutinosa, Ulmus laevis,<br />
Fraxinus excelsior, Acer campestris, A. tataricum;<br />
− fâşia externă – Swida sanguinea, Crataegus monogyna, Euonymus verrucosa, E. europaeus,<br />
Corylus avellana, Frangula alnus, Rhamnus catharctica, Viburnum opulus, Sambucus<br />
nigra, Ligustrum vulgare, Rosa canina, Rubus caesius.<br />
Crearea lizierei pe marginea exterioară a monoplantaţiei <strong>de</strong> plop hibrid (72B, D).
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
201<br />
Compoziţia propusă <strong>pentru</strong> liziere este:<br />
− fâşia interioară a lizierei– Quercus robur, Populus nigra, Ulmus laevis, Fraxinus excelsior,<br />
Alnus glutinosa, Populus tremula, Acer campestris, A. tataricum;<br />
− fâşia externă – Swida sanguinea, Crataegus monogyna, Euonymus verrucosa, E. europaeus,<br />
Corylus avellana, Frangula alnus, Rhamnus catharctica, Sambucus nigra, Viburnum<br />
opulus, Rosa canina, Lugustrum vulgare, Rubus caesius.<br />
Formarea lizierei pe marginea inferioară a digului <strong>de</strong> stat anti-viitură şi lunca adiacentă cu o<br />
lăţime totală <strong>de</strong> 3-5 m. (71D şi 72А). Scopul – <strong>de</strong> a proteja la maximum comunităţile meandrului<br />
<strong>de</strong> la impactul din partea terenurilor agricole învecinate, intrarea animalelor domestice pe<br />
teritoriul meandrului şi <strong>de</strong> a contribui la conservarea microclimatului silvic. Aceste subparcele<br />
sunt ocupate <strong>de</strong> comunităţi <strong>de</strong> luncă <strong>de</strong> graminee jilave, în principal <strong>de</strong> formaţiunea Elytrigieta<br />
repentisi, ce <strong>de</strong>monstrează o presiune consi<strong>de</strong>rabilă (recreaţie, păşunat), dar cu o bază <strong>de</strong> graminee<br />
păstrată. Aici se <strong>de</strong>zvoltă solitar Salix alba şi Populus alba. Luncile trebuie cultivate şi<br />
semănate cu leguminoase (speciile hidrofile Trifolium – T. medium, T. pratense, T. hybridum, T.<br />
fragiferum, T. repens) şi <strong>de</strong> a fi lăsate ca fâneaţă. Componenţa propusă a lizierelor:<br />
− pe treimea <strong>de</strong> jos a clonului digului– Rosa canina и Prunus spinosa;<br />
− pe partea <strong>de</strong> luncă adiacentă - Crataegus monogyna, Corylus avellana, Frangula alnus,<br />
Sambucus nigra, Swida sanguinea, Viburnum opulus, Rubus caesius.<br />
3.2.3. Gestionarea ecosistemelor silvice pe malul stâng<br />
Scopul <strong>management</strong>ului este <strong>de</strong>terminat <strong>de</strong> necesitatea <strong>de</strong> a conserva valorile biodiversităţii,<br />
<strong>de</strong> a mări calităţile <strong>de</strong> protecţie a malului a plantaţiilor riverane, <strong>de</strong> a îmbunătăţi calitatea acestora<br />
ca coridoare biologice, ce au importanţă <strong>pentru</strong> stabilitatea agroecosistemelor. Sarcinile:<br />
• în <strong>zona</strong> <strong>de</strong> protecţie strictă (A) <strong>de</strong> a introduce măsuri silvice <strong>pentru</strong> menţinerea structurii<br />
naturale şi asigurarea <strong>de</strong>zvoltării naturale;<br />
• în <strong>zona</strong> tampon principală (B)<br />
o conservarea pădurilor seculare şi <strong>de</strong>zvoltarea silvică a plantaţiilor valoroase <strong>pentru</strong><br />
extin<strong>de</strong>rea suprafeţei pădurilor seculare (în conformitate cu Anexa 5, ce reprezintă<br />
parte integrală a acestui plan <strong>de</strong> <strong>management</strong>);<br />
o <strong>de</strong> a contribui la restabilirea pădurilor naturale;<br />
o <strong>de</strong> a crea condiţii <strong>pentru</strong> intensificarea rolului specii principale edificatoare şi a regenerării<br />
seminciere cu o înlocuire treptată a pădurilor <strong>de</strong>rivate <strong>de</strong> arţar şi frasin cu cele <strong>de</strong> stejar;<br />
o <strong>de</strong> a reţine modificarea tipului <strong>de</strong> ecosistemelor <strong>de</strong> luncă preîntâmpinând extin<strong>de</strong>rea<br />
speciilor <strong>de</strong> arbori-arbuşti;<br />
• în <strong>zona</strong> tampon cu activitate economică limitată (C);<br />
o <strong>de</strong> a introduce gospodărirea durabilă pe baza planurilor organelor gospodăririi silvice,<br />
o <strong>de</strong> a reconstrui plantaţiile puţin valoroase şi <strong>de</strong> productivitate redusă, ce au regenerat<br />
nesatisfăcător după tăierile anilor prece<strong>de</strong>nţi, precum şi<br />
o extin<strong>de</strong>rea capacităţii ecologice şi a valorii economice prin intermediul plantării speciilor<br />
sălbatice <strong>de</strong> pomuşoare şi nuc;<br />
• <strong>de</strong> a exclu<strong>de</strong> speciile introducente din toate zonele.<br />
3.2.3.1. <strong>Planul</strong> <strong>de</strong> reconstrucţie<br />
1. Sectorul vila silvică Chiţcani – contribuirea la restabilirea ecologică a arboreturilor seminaturale<br />
prin crearea condiţiilor <strong>pentru</strong> intensificarea rolului principalului edificator – stejar pedunculat<br />
şi speciile <strong>de</strong> însoţire – arţar, frasin, în special contribuirea la regenerarea semincieră;
202<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
înlăturarea speciilor <strong>de</strong>rivate, în principal înlocuirea frasinului pe stejar şi înlocuirea treptată a<br />
pădurilor <strong>de</strong>rivate pe cele <strong>de</strong> stejar; exclu<strong>de</strong>rea speciilor introducente. Introducerea în <strong>zona</strong> <strong>de</strong><br />
lângă liziere a arbuştilor fructiferi <strong>pentru</strong> a completa baza furajeră <strong>pentru</strong> păsări şi alte animale.<br />
Crearea biopoienilor cu vegetaţie <strong>de</strong> luncă printre masivul compact <strong>de</strong> pădure <strong>pentru</strong> mărirea<br />
diversităţii habitatelor animalelor şi aplicarea regimului ştiinţific argumentat <strong>de</strong> colectarea fânului<br />
pe biopoieni.<br />
2. Lacul Laptura (braţul mort al Nistrului) – crearea culturilor silvice, apropiate după structură<br />
şi compoziţie <strong>de</strong> pădurea naturală în fâşia riverană <strong>de</strong> protecţie a apelor cu biopoieni.<br />
3. Insula Diculi – restabilirea sălcişului natural pe porţiunea ridicată a insulei; restabilirea<br />
(reconstrucţia) pădurii <strong>de</strong> plop şi salcie pe malul Turunciucului vechi.<br />
4. Insula Diculi vechi – reconstrucţia plantaţiilor puţin valoroase şi cu productivitate redusă<br />
şi restabilirea pădurii <strong>de</strong> salcie-plop din <strong>zona</strong> riverană <strong>de</strong> protecţie a apelor dintre canalul artificial<br />
şi valul anti-viitură. Restabilirea (reconstrucţia) pădurii <strong>de</strong> luncă <strong>de</strong> salcie şi plop <strong>de</strong>-a<br />
lungul braţului mort.<br />
5. Insula Cuţa – reconstrucţia plantaţiilor puţin valoroase şi cu productivitate redusă şi restabilirea<br />
pădurii <strong>de</strong> salcie-plop din <strong>zona</strong> riverană <strong>de</strong> protecţie a apelor dintre Axiv Ghil, Turunciuc<br />
şi valurile antiviitură.<br />
6. Sectorul <strong>de</strong> la Insula Cuţa până la Insula Maţarinschii şi Sectorul Obrezov-Cut – Dubovii Cut:<br />
- înlocuirea culturilor <strong>de</strong> valoare şi productivitate mică şi a pădurilor cu culturi artificiale<br />
apropiate după structură şi compoziţie <strong>de</strong> pădurea naturală <strong>de</strong> luncă în fâşia riverană<br />
<strong>de</strong> protecţie a apei;<br />
- crearea biopoienilor cu vegetaţie <strong>de</strong> luncă printre masivul compact <strong>de</strong> pădure <strong>pentru</strong> mărirea<br />
diversităţii habitatelor animalelor pe insula Maţarinschii şi folosind luminişurile mici<br />
existente din subparcela 1 a parcelei 10, subparcela 12 a parcelei 9.<br />
7. Sectorul Curşevatoe, Eremciuc Cut, Holodnoe, Jeminschii Cut, Saghi, Pasticova –Baj – Semena<br />
– Bolishoe Turcovo Ghirlo:<br />
- reconstrucţia şi crearea culturilor silvice apropiate după structură şi compoziţie <strong>de</strong> pădurea<br />
naturală <strong>de</strong> luncă în fâşia riverană <strong>de</strong> protecţie a apelor.<br />
- introducerea în subarboret şi în <strong>zona</strong> <strong>de</strong> lângă liziere a arbuştilor fructiferi <strong>pentru</strong> completarea<br />
bazei furajere <strong>pentru</strong> păsări şi alte animale.<br />
8. În toate sectoarele indicate în punctele 4 şi 5 – introducerea în subarboret şi <strong>zona</strong> <strong>de</strong> lângă<br />
liziere a arbuştilor fructiferi <strong>pentru</strong> completarea bazei furajere <strong>pentru</strong> păsări şi alte animale.<br />
3.2.3.2. Tehnologia reconstrucţiei plantaţiilor silvice <strong>de</strong> protecţie<br />
I. Etapa pregătitoare<br />
1) tăierea arboreturilor cu valoare şi productivitate redusă ;<br />
2) <strong>de</strong>frişarea parţială în fâşii (în culise). Lăţimea fâşiilor <strong>de</strong> la 6 la 21 m. În fiecare caz concret<br />
se concretizează în baza necesităţii suprafeţei pe care se întâlnesc buturugi. Pe arboreturile<br />
cu o consistenţă înaltă, lăţimea fâşiilor <strong>de</strong>frişate este aproximativ egală cu lăţimea culiselor.<br />
3. Trecerea triplă cu maşina <strong>de</strong> <strong>de</strong>frişare peste rădăcini.<br />
4. Discuirea fâşiilor <strong>de</strong>frişate<br />
5. Aratul solului (local) în locurile rândurilor proiectate (<strong>pentru</strong> ieftinirea activităţii). Este<br />
<strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> actual pe sectoarele cu semne <strong>de</strong> fuzionare şi salinizare.<br />
II. Plantarea<br />
1. Plantarea puieţilor cu vârstă <strong>de</strong> 2 ani sub lopată este obligatorie în anul tăierii arboretului.<br />
2. Amplasarea locurilor <strong>de</strong> plantare - 2,0, 2,5, 3,0 х 0,5-0,7 m. Compoziţia <strong>de</strong> specii – stejar<br />
pedunculat, amplasat în rânduri paralele cu o distanţă dintre acestea <strong>de</strong> 0,5 m, alternează
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
203<br />
cu frasin obişnuit şi caprifoi tătăresc. Amestecul <strong>de</strong> frasin şi caprifoi în plantaţii după cu<br />
arată experienţa practică (Alexeicenko A.P., Alexeicenko N.A., 2009) măreşte energia <strong>de</strong><br />
creştere a stejarului şi productivitatea generală a arboretului.<br />
III. Îngrijiri<br />
1) Transportarea cioturilor <strong>de</strong> la locurile <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare.<br />
2) Îngrijiri manuale <strong>de</strong> cinci ori în primul an, în al doilea – <strong>de</strong> patru ori – plivirea buruienilor<br />
şi a drajonilor.<br />
3) Graparea dintre rânduri sau discuirea în primul an, precum şi în anii următori.<br />
Tehnologiile schemei <strong>de</strong> reconstrucţie a plantaţiilor <strong>de</strong> valoare şi producţie mică sunt date <strong>de</strong><br />
Alexeicenko A.P., Alexeicenko N.A., 2009 (Anexa 9).<br />
IV. Exploatarea<br />
1) Exploatarea constă în protecţia, realizarea măsurilor <strong>de</strong> îngrijire, reconstrucţie şi restabilire<br />
a plantaţiilor silvice <strong>de</strong> protecţie. Protecţia este responsabilitatea ocoalelor silvice şi a<br />
întreprin<strong>de</strong>rilor agricole.<br />
2) După primirea plantaţiilor silvice <strong>de</strong> protecţie în exploatare pe 5 ani, protecţia este responsabilitatea<br />
gospodăriilor, ocoalele silvice realizează o funcţie <strong>de</strong> control.<br />
3) Îngrijirea în plantaţiile silvice <strong>de</strong> protecţie constă în realizarea tăierilor <strong>de</strong> îngrijire şi lupta<br />
cu dăunătorii şi îmbolnăvirile, tăierile <strong>de</strong> îngrijire trebuie planificate <strong>pentru</strong> 3 perioa<strong>de</strong>:<br />
1) până la 10 ani – sarcina <strong>de</strong> a asigura condiţii mai bune <strong>de</strong> creştere şi <strong>de</strong> a începe pregătirile<br />
<strong>pentru</strong> formarea construcţiei; 2) formarea construcţiei plantaţiei; 3) menţinerea<br />
construcţiei necesare.<br />
4) Reparaţia plantaţiilor poate fi înfăptuită prin meto<strong>de</strong> agromecanice – plantarea în locul<br />
arborilor căzuţi, meto<strong>de</strong> silvicole – crearea condiţiilor optime <strong>de</strong> vegetaţie <strong>pentru</strong> principalul<br />
edificator în timpul tăierilor <strong>de</strong> îngrijire.<br />
3.2.4. Gestionarea ecosistemelor ierboase şi îmbunătăţirea folosinţei terenurilor<br />
Pentru îmbunătăţirea stării ecosistemelor ierboase este necesar <strong>de</strong> realizat următoarele sarcini:<br />
1) realizarea reconstrucţiei pilot pe anumite terenuri păşunabile ale teritoriului prin intermediul<br />
semănatului ierburilor furajere şi extin<strong>de</strong>rea suprafeţelor <strong>de</strong> păşuni îmbunătăţite.<br />
2) i<strong>de</strong>ntificarea măsurilor <strong>de</strong> aducere a numărului <strong>de</strong> animale menţinut în corespun<strong>de</strong>re cu<br />
capacitatea <strong>de</strong> asigurare cu furaje a păşunilor.<br />
3) crearea sectoarelor <strong>pentru</strong> producerea seminţelor <strong>de</strong> ierburi multianuale, folosite <strong>pentru</strong><br />
reconstrucţia păşunilor şi fâneţelor.<br />
4) Exclu<strong>de</strong>rea terenurilor nepotrivite <strong>pentru</strong> prelucrare din circuitul arabil – cele cu o productivitate<br />
redusă, puternic erodate, regulat inundate şi cele salinizate.<br />
3.2.4.1. Gestionarea ecosistemelor ierboase pe malul drept al Nistrului<br />
Reconstrucţia terenurilor păşunabile<br />
Desenul din Anexa 6.2. prezintă amplasarea păşunilor <strong>de</strong> stepă, <strong>pentru</strong> care sunt propuse<br />
măsurile <strong>de</strong> reconstrucţie indicate mai jos. Păşunile sunt numerotate în cadrul zonării în calitate<br />
<strong>de</strong> teritorii ale zonei cu activitate ecologică limitată (Anexa 6.1).<br />
1. Realizarea îmbunătăţirii <strong>de</strong> suprafaţă <strong>pentru</strong> următoarele păşuni: С(P).1; С(P).2; C(P).3;<br />
С(P).4; С(P).5; С(P).6; С(P).7; С(P).8; С(P).9; C(P).11; C(P).12; C(P).13; C(P).14;<br />
C(P).15; C(P).16; С(P).17; С(P).18; С(P).19; С(P).20; С(P).21; С(P).23; С(P). 25; С(P).31;
204<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
2. Realizarea îmbunătăţirii fundamentale:<br />
(a) prin crearea păşunilor cultivate - VI.C.8, С(P).30; С(P).22; С(P). 26; С(P).27; С(P).28;<br />
С(P).29; С(P). 32;<br />
(b) prin crearea agrostepei – С(P).33; VI.C.8;<br />
3. Realizarea rării arbuştilor pe unele păşuni;<br />
4. Semănatul unui amestec <strong>de</strong> seminţe <strong>de</strong> stepă cu o prelucrare <strong>de</strong> suprafaţă a solului pe<br />
sectoarele relativ nete<strong>de</strong> – C(P).16, sectorul afectat <strong>de</strong> alunecări <strong>de</strong> terenuri pe locul viţei<br />
<strong>de</strong> vie mai jos pe versant <strong>de</strong> la păşunea C(P).23.<br />
5. Crearea pe terenurile afectate <strong>de</strong> eroziune rapidă <strong>de</strong> fragmente ale complexului <strong>de</strong> pădure<br />
şi poieni, ce includ;<br />
- curtine <strong>de</strong> stejar pufos pe versanţi şi pe schimbările bruşte ale suprafeţei cu barbaris şi<br />
măceş pe lizierele şi pe porţiunile superioare ale versanţilor şi sectoare <strong>de</strong> porumbar<br />
pe versanţii puternic erodaţi;<br />
- sectoare <strong>de</strong> stepă, restabilite prin plantarea braz<strong>de</strong>lor <strong>de</strong> năgară şi semănatul amestecului<br />
<strong>de</strong> ierburi – sectoarele <strong>de</strong> păşuni VI.C.3, VI.C.8, С(P).16; VII.C1.<br />
1. Crearea fâşiilor din arbuşti ghimpoşi (măceş, păducel) şi necomestibile (scumpie) pe<br />
marginea păşunilor îndreptate spre sectoare abrupte cu pericol <strong>de</strong> eroziune.<br />
Recomandări tehnologice privind îmbunătăţirea fundamentală a păşunilor cu semănatul<br />
amestecului <strong>de</strong> ierburi <strong>de</strong> cultură şi păşuni prin metoda agrostepei, îmbunătăţirea <strong>de</strong> suprafaţă a<br />
păşunilor cu semănatul ierburilor <strong>de</strong> cultură, reconstrucţia păşunilor prin îmbogăţirea componenţei<br />
naturale <strong>de</strong> ierburi, sunt date în Anexa 13.<br />
Gestionarea ecosistemelor <strong>de</strong> luncă<br />
1. De a aduce treptat presiunea <strong>de</strong> păşunare în corespun<strong>de</strong>re cu normativele (Hotărârea<br />
Guvernului Nr. 667 din 23.07.2010).<br />
2. În prezent în sub<strong>zona</strong> <strong>de</strong> protecţie strictă (cu reconstrucţie) A şi în <strong>zona</strong> tampon <strong>de</strong> bază<br />
B <strong>de</strong> pe malul drept fragmente mari <strong>de</strong> luncă nu se întâlnesc. Pentru fragmentele mici<br />
trebuie aplicată schema <strong>de</strong>scrisă <strong>pentru</strong> luncile insulei Diculi în capitolul 3.2.4.2.<br />
3. la cositul altor lunci urmează a fi folosită schema <strong>de</strong> producţie, la fel <strong>de</strong>scrisă în capitolul<br />
3.2.4.2.<br />
Gestionarea mlaştinilor ierboase<br />
Principalul masiv ce necesită îngrijire este amplasat în sub<strong>zona</strong> <strong>de</strong> protecţie strictă (cu<br />
reconstrucţie) A şi în <strong>zona</strong> tampon <strong>de</strong> bază B al complexului natural Tudora-Palanca. Întru<br />
evitarea unei <strong>de</strong>zvoltări în masă a trestiei, aceasta urmează a fi cosită în iulie după creşterea<br />
ei, precum şi după încheierea clocirii păsărilor complexului acvatic şi palustru, în sectoare în<br />
jurul lacurilor şi alte locuri. Suprafaţa totală a teritoriului cosit nu trebuie să întreacă 20%;<br />
cositul urmează a fi organizat <strong>de</strong> către autorităţile locale cu implicarea populaţiei locale ce<br />
primesc trestia în scopuri gospodăreşti.<br />
3.2.4.2. Gestionarea ecosistemelor ierboase <strong>de</strong> pe malul stîng al Nistrului<br />
Momente organizaţional-legale privind crearea şi folosinţa păşunilor cultivate<br />
1. Pregătirea unei justificări privind transferul terenurilor în categoria <strong>de</strong> păşuni naturale<br />
<strong>pentru</strong> restabilirea vegetaţiei <strong>de</strong> luncă şi palustre pe insula Cuţa şi insula Diculi vechi.<br />
2. Adresarea la administraţia locală cu propunerea <strong>de</strong> a institui un grup <strong>de</strong> proprietari interesaţi<br />
<strong>de</strong> vite domestice <strong>pentru</strong> realizarea controlului asupra regimului <strong>de</strong> folosinţă în<br />
viitor a păşunii cultivate.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
205<br />
3. Organizarea unei şcoli-seminar permanente <strong>de</strong> către specialiştii Consiliului Coordonator<br />
<strong>de</strong> gestionare a zonei, <strong>pentru</strong> instruirea membrilor grupului <strong>de</strong> iniţiativă în domeniul<br />
regulilor <strong>de</strong> păşunare a vitelor pe teritoriul controlat.<br />
4. Realizarea unui control monitoring permanent <strong>de</strong> către specialiştii responsabili ai Consiliului<br />
coordonator <strong>de</strong> gestionare a zonei asupra respectării regimului <strong>de</strong> păşunare, regimului<br />
<strong>de</strong> folosinţă a fâneţelor şi restabilirea vegetaţiei <strong>de</strong> luncă.<br />
Teritoriile aflate în pericol <strong>de</strong> inundare în condiţiile unui regim schimbător al <strong>de</strong>bitului Nistrului<br />
În prezent aceste teritorii aparţin Fondului acvatic, aflate în totalitate în folosinţă agricolă,<br />
cum sunt sectoarele Jemischii Cut-Căzăceşti-Baj (Desen 6) sau parţial cum este sectorul Saga la<br />
hotarul cu Ucraina (Desen 7).<br />
În primele trei sectoare terenurile în meandre în afara perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> inundări sunt amplasate<br />
cu mult mai jos <strong>de</strong>cât nivelul Nistrului (diferenţa <strong>de</strong> înălţime <strong>de</strong> la 4 m) în locul dat, pe alocuri<br />
sunt prezente sectoare supuse înmlăştinirii şi salinizării. În cazul inundării se aşteaptă formarea<br />
lacurilor permanente din contul restabilirii legăturii subterane cu fluviul.<br />
Se propune exclu<strong>de</strong>rea din folosirea în calitate <strong>de</strong> terenuri arabile cu perspectiva creării locurilor<br />
artificiale <strong>de</strong> <strong>de</strong>punere a icrelor cu eliberarea regulată a apei, <strong>de</strong>oarece variaţia <strong>de</strong> înălţime<br />
presupune inundarea şi scurgerea naturală a apelor. Suprafaţa rămasă după scurgerea apelor<br />
poate fi folosită în calitate <strong>de</strong> fâneaţă.<br />
În sectorul Saga este amplasat un teren aşezat mai jos si înmlăştinit în partea <strong>de</strong> nord a meandrului<br />
Nistrului; variaţia <strong>de</strong> înălţimi în raport cu fluviului la fel este consi<strong>de</strong>rabil, apa este prezentă<br />
permanent aici. Se propune <strong>de</strong> a exclu<strong>de</strong> acest sector din circuitul agricol cu perspectiva<br />
ulterioară <strong>de</strong> formare a unui zone ume<strong>de</strong>.<br />
Insula Cuţa este inundată permanent. Aici sunt amplasate terenuri agricole abandonate. În<br />
prezent întreg teritoriul insulei reprezintă o păşune cu productivitate redusă folosită intensiv. În<br />
covorul ierbos predomină specia buruienoasă necomestibilă Xanthium strumarium L., sunt <strong>de</strong>sişuri<br />
curate sau arbori solitari <strong>de</strong> Elaeagnus angustifolia. Pe porţiunea mai joasă <strong>de</strong> sud a insulei<br />
se află un lac ce se usucă cu o vegetaţie riverană <strong>de</strong> luncă.<br />
Desen 7. Sectorul Jeminschii Cut-Căzăceşti-Baj
206<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Teritoriile cu inundări permanente<br />
Se propune transferul terenurilor în categoria <strong>de</strong> păşuni naturale <strong>pentru</strong> restabilirea vegetaţiei<br />
<strong>de</strong> luncă şi palustră şi realizarea măsurilor <strong>de</strong> contribuire la restabilirea naturală a vegetaţiei<br />
<strong>de</strong> luncă – semănatul <strong>de</strong> ierburi <strong>de</strong> luncă etc. Este necesar <strong>de</strong> a reglementa presiunea asupra<br />
păşunii pe luncile restabilite, care pot hrăni mai multe animale, <strong>de</strong>cât acum, dar pot fi şi distruse<br />
<strong>de</strong> păşunatul excesiv.<br />
Situaţia este similară şi pe Diculi vechi, care poate fi inclus în teritoriul zonei.<br />
Desenul 7. Teritoriul <strong>de</strong> sud al sectorului Saga.<br />
Teritoriile folosite <strong>pentru</strong> păşunare<br />
Pe insula Turunciuc principala sarcină este <strong>de</strong> a aduce folosinţa păşunilor în corespun<strong>de</strong>re cu<br />
legislaţia <strong>de</strong> protecţie a mediului în sectoarele Curşevatoe, Eremciuc Cut, insula Maţarinski şi<br />
sectoarele vecine.<br />
În apropiere <strong>de</strong> sectoarele Curşevatoe-Eremciuc Cut se propune atribuirea unei părţi <strong>de</strong> terenuri<br />
agricole <strong>pentru</strong> crearea păşunilor cultivate.<br />
Teritoriile un<strong>de</strong> trebuie aplicat cositul fânului<br />
Cu scopul <strong>de</strong> a păstra ecosistemele exclusiv <strong>de</strong> valoroase pe insula Diculi <strong>pentru</strong> preîntâmpinarea<br />
<strong>de</strong>gradării vegetaţiei <strong>de</strong> luncă, extin<strong>de</strong>rea excesivă a <strong>de</strong>sişurilor <strong>de</strong> arbuşti pe luncile<br />
inundabile naturale şi mlaştinile <strong>de</strong>schise din <strong>de</strong>presiuni este necesar <strong>de</strong> a introduce reglementarea<br />
cositului. Cu toate acestea în conformitate cu <strong>zona</strong>rea propusă şi practica stabilită până la<br />
<strong>de</strong>mararea cositului luncile-fâneţe nu trebuie să fie vizitate <strong>de</strong> oameni şi animale. Se introduce<br />
un regim special <strong>de</strong> organizare a cositului:<br />
1) <strong>pentru</strong> cosit sunt atribuite sectoarele umezite cu un amestec <strong>de</strong> ierburi bogat, ce cuprind<br />
<strong>de</strong>presiuni îmlăştinite un<strong>de</strong> se <strong>de</strong>zvoltă şi arbuşti, precum şi sectoare <strong>de</strong>spădurite, pe care<br />
nu se prognozează regenerarea naturală a pădurii;<br />
2) suprafaţa <strong>de</strong> cosit se împarte în sectoare un<strong>de</strong> cositul se realizează cu un interval <strong>de</strong> câteva<br />
zile <strong>pentru</strong> a păstra la maximum mediul natural <strong>de</strong> vieţuire şi adăposturile animalelor;<br />
3) sfârşitul cositului trebuie să coincidă cu înflorirea majorităţii plantelor;<br />
4) cositul în perioada <strong>de</strong> cuibărire şi în alte perioa<strong>de</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>ranj maxim posibil <strong>pentru</strong> păsări<br />
şi alte animale nu se admite;
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
207<br />
5) cositul are loc o dată în an;<br />
6) preferinţă se dă cositului manual, ca cel mai potrivit din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al păstrării biodiversităţii,<br />
în special pe sectoarele înmlăştinite;<br />
7) cositul mecanizat pe lunci trebuie să fie efectuat cu respectarea regulilor <strong>de</strong> protecţie a<br />
animalelor (cu aplicarea mijloacelor speciale <strong>de</strong> speriat, cu respectarea regulilor <strong>de</strong> efectuare<br />
a cositului <strong>de</strong> la centru spre periferii);<br />
8) se planifică un regim atent <strong>de</strong> transportare a fânului pe drumuri concret proiectate.<br />
Cositul pe alte sectoare se realizează conform regulilor generale, inclusiv punctele 7 şi 8 formulate<br />
mai sus.<br />
La stabilirea termenilor <strong>de</strong> colectare a amestecurilor <strong>de</strong> ierburi, este necesar <strong>de</strong> luat în consi<strong>de</strong>raţie<br />
ce fel <strong>de</strong> grupuri <strong>de</strong> plante predomină. Cositul <strong>de</strong>vreme al ierburilor, adică în perioada <strong>de</strong><br />
înflorire, va permite obţinerea a doilea cosit, ce va avea productivitatea <strong>de</strong> 30-50% în comparaţie<br />
cu primul cosit. Cele mai bune termene <strong>de</strong> cosire a leguminoaselor şi amestecului ierbos este<br />
faza <strong>de</strong> butonizare – începutul înfloririi, iar a gramineelor – faza <strong>de</strong> înspicare.<br />
Al doilea cosit are loc peste 2-3 săptămâni după colectarea primei recolte. Înălţimea optimă a<br />
ierburilor <strong>de</strong> cosit este <strong>de</strong> 5-6 cm.<br />
3.2.4.3. Îmbunătăţirea folosinţei terenurilor şi preîntâmpinarea pericolelor posibile<br />
Modificarea consi<strong>de</strong>rabilă a folosinţei terenurilor poate avea loc doar odată cu normalizarea<br />
pieţii la nivel <strong>de</strong> ţară şi posibil, <strong>de</strong> regiune – <strong>de</strong>zvoltarea condiţiilor <strong>pentru</strong> obţinerea venitului<br />
din urma menţinerii animalelor în grajduri sau menţinerea parţială. Cu toate acestea, costul<br />
înalt al seminţelor <strong>de</strong> leguminoase furajere multianuale pe piaţa locală semnalizează o neacoperirea<br />
a cererii şi o posibilă creştere a pon<strong>de</strong>rii lor pe suprafeţele semănate – principalii apărători<br />
ai fertilităţii asolamentelor. În ţară există o tehnologie eficientă <strong>de</strong> producere a seminţelor <strong>de</strong><br />
lucernă, dar practic este pierdută tehnologia şi materialele <strong>pentru</strong> prelucrarea seminţelor. În<br />
legătură cu aceasta, se recomandă:<br />
- organelor raionale în colaborare cu organul central <strong>de</strong> administrare a agriculturii <strong>de</strong> a<br />
soluţiona problema achiziţionării acestora, posibil pe bază <strong>de</strong> cooperativă;<br />
- agenţilor economic <strong>de</strong> a <strong>de</strong>zvolta cultura <strong>de</strong> seminţe selecţionate <strong>de</strong> lucernă, amplasând<br />
semănatul seminţelor la o distanţă <strong>de</strong> nu mai puţin <strong>de</strong> 1000 m <strong>de</strong> la complexele naturale,<br />
bazine şi cursuri <strong>de</strong> apă;<br />
- organelor <strong>de</strong> administrare <strong>de</strong> nivel întâi în colaborare cu agenţii economice <strong>de</strong> a restabili<br />
luncile <strong>de</strong> fâneaţă pe teritoriile fondului <strong>de</strong> rezervă, aflate în <strong>zona</strong> <strong>de</strong> supraumezire periodică<br />
a solului şi a salinizării posibile.<br />
Este greu <strong>de</strong> aşteptat o creştere consi<strong>de</strong>rabilă a producerii culturilor <strong>de</strong> legume cu profit mare<br />
fără extin<strong>de</strong>rea terenurilor irigate. Principalele posibilităţi <strong>de</strong> extin<strong>de</strong>re a vânzării recoltei acestor<br />
culturi este legată <strong>de</strong> producere competitivă – calităţi gustative înalte şi producţie ecologic<br />
pură, în legătură cu aceasta este necesar:<br />
- implementarea schemelor agroecologice <strong>de</strong> producere;<br />
- realizarea în susţinerea acestei direcţii a programelor pe termen lung <strong>de</strong> instruire a fermierilor<br />
şi specialiştilor;<br />
- realizarea faptului că certificarea producţiei ecologic pure în Moldova este importantă <strong>pentru</strong><br />
obţinerea scutirilor fiscale şi realizarea producţiei pe piaţa internă, iar exportul în Europa<br />
necesită certificarea din partea organizaţiilor corespunzătoare în Uniunea Europeană;<br />
- <strong>pentru</strong> mărirea vânzărilor producţiei proaspete <strong>de</strong> calităţi gustative înalte, este necesar <strong>de</strong> a<br />
restabili producerea soiurilor raionale în cantităţi <strong>de</strong>stule;
208<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
- <strong>pentru</strong> aceasta este necesar o cultură locală <strong>de</strong> creştere a seminţelor şi îmbunătăţirea calităţii<br />
seminţelor produse, care în prezent ce<strong>de</strong>ază în privinţa aceasta seminţelor importate.<br />
Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al păstrării potenţialului turismului rural, este necesar <strong>de</strong> a păstra şi <strong>de</strong> a restabili<br />
posibilităţile <strong>de</strong> producere a soiurilor tradiţionale şi locale <strong>de</strong> viţă <strong>de</strong> vie şi a culturilor legumicole.<br />
Folosirea terenurilor neprofitabile şi abandonate şi consolidarea reţelei <strong>de</strong> plantaţii <strong>de</strong> protecţie<br />
a câmpurilor (fâşii forestiere şi <strong>de</strong> arbuşti):<br />
1. inventarierea terenurilor puţin profitabile şi abandonate, inclusiv în afara zonei <strong>Ramsar</strong>,<br />
dar ce aparţin satelor, terenurile cărora intră în zonă;<br />
2. consolidarea a astfel <strong>de</strong> terenuri şi exclu<strong>de</strong>rea lor din sistemul existent <strong>de</strong> folosinţă, folosind<br />
formele legale existente;<br />
3. crearea în baza acestora a noilor fânaţuri şi terenuri <strong>pentru</strong> păşunatul vitelor, cu folosirea<br />
taberelor temporare a şeptelului cu containere <strong>de</strong> acumulare temporară a gunoiului <strong>de</strong><br />
grajd <strong>de</strong> peste noapte (folosite <strong>pentru</strong> îngrăşăminte), menţinerea parţială în grajduri şi<br />
păşunatul în parcele:<br />
4. planificarea şi realizarea programului <strong>de</strong> atribuire a terenurilor şi crearea noilor fâşii forestiere<br />
<strong>de</strong> protecţie, inclusiv crearea plantaţiilor <strong>de</strong> pomuşoare <strong>de</strong> tip fâşie, cu funcţia<br />
fâşiilor <strong>de</strong> protecţie <strong>de</strong> arbori-arbuşti.<br />
Inspectoratul ecologic în colaborare cu reprezentaţii asociaţiilor obşteşti trebuie:<br />
1. să realizeze revizuirea corespun<strong>de</strong>rii statutului păşunii şi pârloagelor cu caracterul <strong>de</strong><br />
folosinţă reală;<br />
2. să ia măsuri în baza rezultatelor verificării.<br />
Stoparea folosirii ilegale şi incorecte a apelor şi fâşiilor riverane, inclusiv irigarea în limitele<br />
sistemelor <strong>de</strong> irigare centralizate din sursele nepotrivite <strong>de</strong> apă:<br />
i. realizarea inventarierii locurilor <strong>de</strong> folosinţă a apelor ilegale şi riscante (pe râuleţe mici,<br />
pâraie, braţuri moarte şi lacuri), inclusiv constatarea publică prin proces verbal a construcţiilor<br />
şi a câmpurilor respective în fâşiile riverane;<br />
ii. realizarea analizei apelor şi stării fundului albiei în locurile <strong>de</strong> folosinţă a apei <strong>pentru</strong> irigare;<br />
iii. realizarea măsurilor <strong>de</strong> autorizare sau stopare a folosinţei în <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> rezultatele<br />
cercetărilor.<br />
Ultimii ani au <strong>de</strong>monstrat că există pericole serioase <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare în masă a anumitor dăunători<br />
sau zborul în masă a acestora, cum ar fi migraţiile <strong>de</strong>mult uitate ale lăcustelor. In<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt<br />
<strong>de</strong> statului ariei protejate, se recomandă autorităţilor locale să înceapă să formeze un serviciu <strong>de</strong><br />
monitorizare, informare şi protecţie a plantelor pe baza asociaţiilor <strong>de</strong> utilizatori ai apei şi a altor<br />
asociaţii <strong>de</strong> fermieri, inclusiv:<br />
i. mecanismul <strong>de</strong> interacţiune cu organele <strong>de</strong> stat <strong>de</strong> asigurare a securităţii fitosanitare şi<br />
monitoring;<br />
ii. crearea mecanismului <strong>de</strong> reacţionare a grupului la apariţia unui pericol înalt;<br />
iii. crearea registrelor <strong>de</strong> aplicarea a pestici<strong>de</strong>lor şi îngrăşămintelor, în primul rând pe terenurile<br />
irigate.<br />
3.2.5. Măsuri speciale <strong>pentru</strong> protecţia faunei şi gestionarea resurselor cinegetice<br />
Pentru îmbunătăţirea stării florei şi folosirea resurselor acesteia este necesar <strong>de</strong> realizat următoarele<br />
sarcini:<br />
1) păstrarea adăposturilor şi locurilor <strong>de</strong> înmulţire şi <strong>de</strong>zvoltare a numeroaselor specii vulnerabile,<br />
protejate <strong>de</strong> legislaţia internaţională şi naţională;<br />
2) realizarea amenajamentelor cinegetice <strong>pentru</strong> teritoriile zonei <strong>Ramsar</strong> <strong>de</strong>schise <strong>pentru</strong> vânat;
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
209<br />
3) elaborarea şi realizarea măsurilor speciale <strong>pentru</strong> menţinerea, păstrarea şi atragerea speciilor<br />
rare <strong>de</strong> specii şi mamifere;<br />
4) realizarea măsurilor biotehnice privind menţinerea speciilor cinegetice <strong>de</strong> păsări şi mamifere;<br />
5) plantarea pe diverse sectoare ale teritoriului, în special pe fragmentele slab protejate ale<br />
fâşiilor riverane <strong>de</strong> protecţie a apelor (<strong>de</strong> exemplu sectoarele Olăneşti-Crocmaz, Crocmza-Tudora,<br />
Tudora-Palanca) a arborilor (salcie, stejar, plop) şi arbuştilor cu pomuşoare;<br />
6) controlul asupra respectării interzicerii vânătoarei în zonele <strong>de</strong> protecţie strictă şi pe anumite<br />
teritorii în întregime:<br />
a. Vila forestieră Chiţcani, insula Diculi;<br />
b. Complexul „Lunca Talmaza”<br />
c. porţiunea mlăştinoasă a complexului natural în Palanca, adiacentă zonei <strong>de</strong> protecţie<br />
strictă a parcului naţional natural Nijnednestrovsk (Ucraina);<br />
d. vânătoarea după animale şi păsări sălbatice ale zonei umere <strong>de</strong> pe albia veche a<br />
Nistrului.<br />
7) Creşterea nivelului <strong>de</strong> cunoştinţe, în primul rând <strong>de</strong>spre speciile protejate <strong>de</strong> legislaţie şi<br />
cultura vânătoarei printre vânători.<br />
3.2.5.1. Măsuri privind protecţia faunei<br />
Pentru păstrarea lumii animale este necesar:<br />
- conservarea arborilor scorburoşi în <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> mărimea scorburilor folosite <strong>de</strong> unele<br />
insecte <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> rare ce folosesc lemnul mort, precum şi a unui şir <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> animale<br />
şi păsări, inclusiv rare;<br />
- păstrarea arborilor foarte înalţi şi a insulelor <strong>de</strong> pădure seculară în arboreturile tinere;<br />
- păstrarea arborilor cu scoarţa stratificată, sub care se <strong>de</strong>zvoltă specii rare ale entomofaunei<br />
şi se ascund liliecii;<br />
- păstrarea arborilor cu cuiburi mari sau un<strong>de</strong> au fost remarcaţi liliecii şi urmele <strong>de</strong> aflare<br />
a acestora;<br />
- păstrarea arborilor mari doborâţi <strong>de</strong> vânt, folosiţi în calitate <strong>de</strong> adăposturi <strong>pentru</strong> mamiferele<br />
mici şi ca substrat <strong>pentru</strong> unele insecte rare;<br />
- crearea, inclusiv folosind programele <strong>de</strong> odihnă şi educaţia tinerilor, <strong>de</strong>;<br />
• adăposturi <strong>pentru</strong> lilieci şi păsări în formă <strong>de</strong> căsuţe special confecţionate, amplasate<br />
în special în plantaţiile tinere şi livezi,<br />
• locuri artificiale <strong>de</strong> înmulţire <strong>pentru</strong> păsările <strong>de</strong> pradă şi acvatice;<br />
• locuri <strong>de</strong> observaţie privind sectorul vânătoresc <strong>pentru</strong> păsări răpitoare;<br />
- păstrarea sectoarelor <strong>de</strong>schise, amplasate în adâncul sectoarelor (poieni, liziere), care reprezintă<br />
locuri cu o concentrare înaltă a diversităţii înalte <strong>de</strong> animale;<br />
- lăsarea pe liziere a unor grămezi mici <strong>de</strong> uscături în calitate <strong>de</strong> adăposturi <strong>pentru</strong> reptile;<br />
- respectarea strictă a interzicerii tăierilor în anumite perioa<strong>de</strong> ale anului, iar în cazul tăierilor<br />
rase, în perioada rece este necesar <strong>de</strong> a lăsa neatinşi arborii scorburoşi;<br />
- limitarea în perioada <strong>de</strong> înmulţire a vertebratelor terestre pe cât e posibil a factorului <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>ranj şi nivelului <strong>de</strong> presiune recreaţională;<br />
- la planificarea rutelor excursionale trebuie evitată vizitarea insulelor nisipoase (cu excepţia<br />
locurilor special amenajate) şi limbilor <strong>de</strong> nisip, râpelor, <strong>de</strong>sişurile riverane;<br />
- reglementarea numărului <strong>de</strong> animale, ce influenţează negativ asupra înmulţirii altor specii<br />
(câini şi pisici vagabon<strong>de</strong>, uneori ciori);<br />
- păstrarea printre terenurile agricole a fragmentelor cu <strong>de</strong>sişuri <strong>de</strong> arbuşti, grupuri nu<br />
prea mari şi arbori unitari;
210<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
- restabilirea şi <strong>de</strong>zvoltarea sistemelor <strong>de</strong> fâşii <strong>de</strong> protecţie a câmpurilor <strong>de</strong> arbori şi arbuşti<br />
şi păstrarea trenei ierboase a lor <strong>pentru</strong> conservarea faunei variate folositoare (polenizatori,<br />
entomofagi, organismele <strong>de</strong> sol);<br />
- păstrarea şi îmbunătăţirea locurilor naturale <strong>de</strong> adăpare cu apă, formarea celor artificiale;<br />
- efectuarea propagan<strong>de</strong>i cunoştinţelor <strong>de</strong>spre fauna plaiului natal şi educaţiei ecologice.<br />
Măsurile privind conservarea faunei este necesar <strong>de</strong> a fi aplicate în sub<strong>zona</strong> reconstrucţiei<br />
preliminare a zonei <strong>de</strong> protecţie strictă (A) şi în <strong>zona</strong> principală tampon (B), în special în complexele<br />
naturale Lunca Talmaza, Grădina Turcească, vila silvică Chiţcani, Copanca-Leuntea-<br />
Talmaza-CIoburciu-Răscăeţi.<br />
Ecosistemele complexelor naturale ale zonei istoric s-au format în condiţiile <strong>de</strong> viituri naturale<br />
şi strâns legate cu teritoriile inundate <strong>de</strong> ele. Iată <strong>de</strong> ce este important <strong>de</strong> a îmbunătăţi regimul<br />
hidrologic în complexele naturale Lunca Talmaza şi DIculi-Cuţa-Maţarinschii.<br />
3.2.5.2. <strong>Planul</strong> <strong>de</strong> administrare a faunei <strong>de</strong> vânătoare<br />
Zona Nistrului <strong>de</strong> Jos, prin prezenţa unui complex <strong>de</strong> ecosisteme silvice, acvatice, <strong>de</strong> luncă<br />
şi <strong>de</strong> stepă, creează condiţii favorabile <strong>pentru</strong> speciile <strong>de</strong> vânat cu blană, paricopitat şi cu pene.<br />
În prezent efectivele speciilor <strong>de</strong> animale <strong>de</strong> vânătoare diferă mult între ele şi sunt la nivel<br />
suboptimal. Numai efectivul <strong>de</strong> mistreţi <strong>de</strong>păşeşte cu mult <strong>de</strong>nsitatea optimă estimată <strong>pentru</strong> ecosistemele<br />
silvice. Această stare a apărut în rezultatul arendării <strong>de</strong> către oamenii <strong>de</strong> afacere a trupurilor<br />
<strong>de</strong> pădure Copanca-Leuntea, Lunca Talmaza etc., un<strong>de</strong> specia principală <strong>de</strong> vânătoare a<br />
<strong>de</strong>venit mistreţul, iar căpriorul şi cerbul nobil au fost neglijate. Efectivele excesive <strong>de</strong> mistreţi, care<br />
au crescut în trupul <strong>de</strong> pădure „Copanca-Leuntea” <strong>de</strong> la câteva zeci <strong>de</strong> animale în a. 2006 până la<br />
400 indivizi în 2008, 320-în a. 2009, au adus prejudicii culturilor agricole din terenurile limitrofe.<br />
Conflictul apărut dintre proprietarii terenurilor agricole şi arendaşul fondului <strong>de</strong> vânătoare<br />
silvic <strong>de</strong>zvăluie lacunele comise la organizarea <strong>de</strong>zvoltării gospodăriei cinegetice şi anume:<br />
- n-a fost efectuată amenajarea cinegetică a trupului <strong>de</strong> pădure respectiv, care permitea <strong>de</strong><br />
apreciat capacitatea ecologică şi categoriile <strong>de</strong> bonitate <strong>pentru</strong> specia principală şi alte<br />
specii <strong>de</strong> vânat;<br />
- nu s-a ţinut cont <strong>de</strong> ecologia şi comportamentul speciilor <strong>de</strong> vânat;<br />
- nu au fost realizate meto<strong>de</strong>le a<strong>de</strong>cvate <strong>de</strong> extragere a vânatului;<br />
- greşit a fost <strong>de</strong>terminată specia principală <strong>de</strong> vânat, mistreţul;<br />
- n-a fost ţinut cont <strong>de</strong> daunele produse <strong>de</strong> efectivul excesiv <strong>de</strong> mistreţ ecosistemului silvic.<br />
Mistreţul în condiţiile Moldovei un<strong>de</strong> predomină terenurile <strong>de</strong>schise ocupate cu culturi agricole<br />
nu poate fi specia principală în fondurile <strong>de</strong> vânătoare. Efectivele acestei specii pot atinge<br />
<strong>de</strong>nsitatea optimă <strong>de</strong> 10-15 indivizi la 1000 ha <strong>de</strong> terenuri împădurite.<br />
Căpriorul este o specie <strong>de</strong> vânat <strong>de</strong> perspectivă în gospodăria cinegetică în <strong>zona</strong> Nistrului<br />
Inferior. În general căpriorul nu dăunează culturilor agricole şi silvice. În cea mai mare parte foloseşte<br />
în hrană ceea ce nu se recoltează <strong>de</strong> om. Este cunoscut că căpriorul prin capacitatea adaptivă<br />
poate popula atât ecosistemele silvice, cât şi agrocenozele. Această specie preferă sectoarele<br />
marginale ale pădurii, <strong>zona</strong> <strong>de</strong> ecoton şi terenurile agricole. Căpriorul poate atinge <strong>de</strong>nsitatea<br />
optimă <strong>de</strong> 60 – 80 ind/1000 ha ocupate cu pâlcuri <strong>de</strong> pădure, per<strong>de</strong>le forestiere şi culturi agricole.<br />
Nu prezintă pericol <strong>pentru</strong> diversitatea biologică, în genere, nici <strong>pentru</strong> diverse categorii <strong>de</strong><br />
arii protejate şi zone strict protejate în acestea, nici <strong>pentru</strong> ariile-nucleu ale REN.<br />
Cerbul nobil populat în anii 1977-78 în pădurile din <strong>zona</strong> Nistrului <strong>de</strong> Jos (Lunca Talmaza,<br />
Cioburciu <strong>de</strong> Munte) în următorii ani a atins numărul <strong>de</strong> 70 <strong>de</strong> animale. Însă, dispersarea cerbului<br />
în căutarea hranei, sursei <strong>de</strong> apă şi a locurilor <strong>de</strong> reproducere, în lipsa unei îngrijiri necesare din
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
211<br />
partea gospodăriei silvice şi intensificării braconajului, a adus la reducerea numărului <strong>de</strong><br />
animale. Acordarea unei atenţii cuvenite cerbului nobil prin organizarea unui complex <strong>de</strong><br />
măsuri biotehnice în <strong>zona</strong> respectivă ar permite mărirea efectivului până la 20-25 <strong>de</strong> animale<br />
la 1000 ha <strong>de</strong> pădure.<br />
Iepurele <strong>de</strong> câmp în prezent este vânatul principal în terenurile <strong>de</strong>schise, cu o <strong>de</strong>nsitate <strong>de</strong> 50-<br />
60 ind/1000 ha. În lipsa braconajului şi în prezenţa unui număr mo<strong>de</strong>rat <strong>de</strong> răpitorilor (câini vagabonzi,<br />
vulpi, şacali) efectivul speciei ar putea creşte la 80-100 şi mai mulţi indivizi la 1000 ha.<br />
Vulpea, în prezent, are un efectiv excesiv <strong>de</strong> indivizi (20-25) la 1000 ha ceea ce <strong>de</strong>păşeşte <strong>de</strong><br />
10-15 ori <strong>de</strong>nsitatea optimă. La rând cu câinii vagabonzi vulpea distruge un număr mare (până<br />
la 30%) <strong>de</strong> iepuri, potârnichi, fazani, pui <strong>de</strong> căprior, mistreţ etc. Este un purtător şi transmiţător<br />
a unor boli periculoase ca rabia (turbarea), râia etc. Pentru a reduce pericolul cauzat <strong>de</strong> vulpe se<br />
propune <strong>de</strong> redus numărul până la 2 indivizi/1000 ha.<br />
Fazanul în ultimii ani a <strong>de</strong>venit mai frecvent în <strong>zona</strong> Nistrului <strong>de</strong> Jos. În rezultatul cercetărilor<br />
efectuate în teren au fost evi<strong>de</strong>nţiate terenurile cu condiţii favorabile <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>zvoltarea<br />
fazanului, un<strong>de</strong> prin reproducerea naturală <strong>de</strong>nsitatea speciei atinge 0,5 indivizi la 1 ha, iar<br />
prin populări repetate anual – până la 1 ind/ha. Un astfel <strong>de</strong> teren este situat în sectorul Aivazia<br />
din <strong>zona</strong> moşiilor com. Olăneşti şi Crocmaz şi trupul <strong>de</strong> pădure „Împărăteasa” cu două<br />
pâlcuri <strong>de</strong> pădure şi terenurile limitrofe. Fazanii folosesc activ câmpurile <strong>pentru</strong> alimentarea<br />
cu insecte şi fâşiile forestiere un<strong>de</strong> ei se alimentează cu seminţe <strong>de</strong> buruiene şi înnoptează, inclusiv<br />
şi iarna; se poate recomanda înfiinţarea <strong>de</strong> adăposturi <strong>pentru</strong> perioada <strong>de</strong> iarnă în fâşiile<br />
forestiere printre câmpurile în<strong>de</strong>părtate <strong>de</strong> habitatele naturale şi seminaturale (<strong>de</strong> exemplu<br />
pe insula Turunciuc).<br />
Bălţile din lunca Nistrului creează condiţii bune <strong>pentru</strong> reproducerea unor specii <strong>de</strong> raţe,<br />
lişiţă, stârci, limicole şi prezintă interes <strong>pentru</strong> păsările acvatice migratoare, inclusiv şi specii <strong>de</strong><br />
păsări incluse în Cartea Roşie a Moldovei, listele Convenţia <strong>de</strong> la Berna etc.<br />
Suprafaţa zonei constituie cca. 60 mii <strong>de</strong> hectare, în care sunt prezentate diferite tipuri <strong>de</strong> ecosisteme<br />
silvice, <strong>de</strong> stepă, <strong>de</strong> luncă, acvatice. Prezenţa animalelor <strong>de</strong> vânătoare în <strong>zona</strong> respectivă<br />
preve<strong>de</strong> organizarea şi gestionarea unor subdiviziuni cinegetice în cadrul zonei.<br />
Diversitatea mare <strong>de</strong> condiţii <strong>de</strong> viaţă a speciilor <strong>de</strong> vânat preve<strong>de</strong> organizarea unor subdiviziuni<br />
cinegetice specializate, cu specia principală <strong>de</strong> vânat (cerb nobil, căprior, iepure-<strong>de</strong>-câmp,<br />
fazan) cu suprafeţe între 2000-2500 ha <strong>de</strong>stinate fazanului şi 7000-8000 ha <strong>pentru</strong> celelalte specii<br />
principale <strong>de</strong> vânat.<br />
La momentul <strong>de</strong> faţă este dificil <strong>de</strong> a preve<strong>de</strong>a care vor fi coliziile dintre <strong>de</strong>ţinătorii <strong>de</strong> terenuri<br />
agricole şi gestionarii fondurilor cinegetice. În prezent este necesar <strong>de</strong> armonizat legislaţia<br />
ce ţine <strong>de</strong> legislaţia civilă, Legea renului animal etc. În scopul conservării resurselor cinegetice<br />
în Fondul ariilor protejate <strong>de</strong> stat şi în ariile nucleu ale Reţelei Ecologice Naţionale în viitor se<br />
propune <strong>de</strong> realizat următoarele:<br />
- instalarea <strong>de</strong>pozitelor, hrănitoarelor, sărăriilor, mocirlelor, adăposturilor în afara zonelornucleu<br />
(<strong>de</strong> protecţie strictă);<br />
- înfiinţarea remizelor <strong>pentru</strong> vânat prin creşterea: napilor porceşti, porumbarului, sorgului,<br />
verzei furajere etc.;<br />
- reducerea numărului dăunătorilor animali ai vânatului;<br />
- cu ocazia exploatărilor <strong>de</strong> păduri sau a curăţării pădurilor să fie lăsaţi arborii şi arbuştii<br />
necesari <strong>pentru</strong> hrana vânatului care produc fructe şi seminţe: stejarii <strong>de</strong> pe marginea pădurilor,<br />
a poienelor, a liniilor parcelare, a canalelor, a drumurilor, mărul şi cireşul sălbatic,<br />
părul, păducelul, porumbarul etc.;<br />
- еste necesar <strong>de</strong> păstrat arborii şi arbuştii care produc hrană sub formă <strong>de</strong> frunze: salcia,<br />
teiul etc.;
212<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
- se recomandă organizarea locurilor permanente <strong>de</strong> aprovizionare cu hrană a speciilor cinegetice<br />
<strong>de</strong> păsări (fazan, potârnichea cenuşie, raţa sălbatică mare) în perioada <strong>de</strong> iarnă;<br />
- amenajarea cinegetică a fondurilor <strong>de</strong> vânătoare şi aprecierea categoriilor <strong>de</strong> bonitate<br />
<strong>pentru</strong> speciile principale <strong>de</strong> vânat pe ambele maluri;<br />
- organizarea reţelei <strong>de</strong> fonduri <strong>de</strong> vânătoare în cadrul zonei, cu evi<strong>de</strong>nţierea speciei principale<br />
<strong>de</strong> vânat în fiecare.<br />
3.2.6. Reconstrucţia şi protecţia ecosistemelor acvatice interne<br />
Reconstrucţia braţului mort al Nistrului<br />
În 2003 compania С. LOTTI & ASSOCIATI cu finanţarea Băncii Mondiale cu ajutorul SE<br />
“BIOTICA”, a pregătit proiectul <strong>de</strong> reconstrucţie a braţului mort al Nistrului. Acesta preve<strong>de</strong>a<br />
curăţarea albiei (cu restabilirea legăturii cu lacul Laptura) şi a canalelor adiacente, instalarea a<br />
două ecluze <strong>pentru</strong> captarea apelor viiturilor, curăţarea unei părţi a canalelor <strong>de</strong> drenaj, plantarea<br />
fâşiilor riverane <strong>de</strong> protecţie a apelor etc. La acel moment costul realizării proiectului a fost<br />
estimat la 1,5 mln. dolari SUA. Mai târziu Agenţia „Apele Moldovei” a primit sarcina <strong>de</strong> a elabora<br />
măsuri <strong>de</strong> reconstrucţie, dar acestea aşa şi nu au <strong>de</strong>marat. La evaluarea posibilităţii restabilirii<br />
sistemelor <strong>de</strong> irigare11* a fost stabilit că în cazul situaţiei actuale a braţului mort al Nistrului, irigarea<br />
din el nu este posibilă. Irigarea din oricare sursă (<strong>de</strong> exemplu din albia <strong>de</strong> bază a Nistrului)<br />
necesită o îmbunătăţire serioasă a sistemului <strong>de</strong> drenaj.<br />
Ţinând cont <strong>de</strong> complexitatea problemelor, inclusiv costul înalt, se propune divizarea reconstrucţiei<br />
braţului mort în câteva etape:<br />
1) <strong>pentru</strong> păstrarea vitalităţii – mărirea capacităţii <strong>de</strong> tranzitare a apei în canalului construit<br />
şi construcţia ecluzei inferioare, ce va permite captarea apelor <strong>de</strong> la viiturile obişnuite;<br />
2) <strong>pentru</strong> mărirea capacităţii şi restabilirea posibilităţii <strong>de</strong> captare normală a apei – curăţarea<br />
albiei şi construcţia podurilor <strong>pentru</strong> trecerea tehnicii;<br />
3) <strong>pentru</strong> restabilirea funcţionalităţii şi asigurarea cu apă pe întreagă întin<strong>de</strong>re – restabilirea<br />
capacităţii <strong>de</strong> tranzitare a canalului şi construcţia ecluzei superioare, restabilirea legăturii<br />
lacului Laptura cu braţul mort.<br />
4) adâncirea canalelor <strong>de</strong> drenaj;<br />
5) măsuri <strong>pentru</strong> restabilirea tipurilor rare <strong>de</strong> vegetaţie şi a speciilor acvatice (<strong>de</strong> ex. Trapa<br />
natans).<br />
Pentru <strong>de</strong>mararea realizării reconstrucţiei treptate sunt necesare următoarele:<br />
- autorităţile locale urmează să restabilească regimul legal <strong>de</strong> folosinţă în fâşiile riverane <strong>de</strong><br />
protecţie a apelor pe ambele maluri ale Nistrului Vechi;<br />
- actualizarea proiectelor existente şi realizarea lor prin expertiză ecologică;<br />
- <strong>de</strong>mararea şi continuarea până la finisarea creării în aceste fâşii a plantaţiilor <strong>de</strong> protecţie<br />
<strong>pentru</strong> preîntâmpinarea înmâlirii albiei.<br />
Reconstrucţia regimului <strong>de</strong> alimentare cu apă a luncii Talmaza<br />
După cum au <strong>de</strong>monstrat cercetările, condiţii optime <strong>pentru</strong> vitalitatea diverselor plantaţii,<br />
protecţia şi restabilirea diversităţii ecosistemelor sectorului, ţinând cont <strong>de</strong> distribuirea lor pe<br />
teritoriu şi atribuirea lor la formele <strong>de</strong> relief, pot fi create în cazul inundării teritoriului până la<br />
nivelul <strong>de</strong> 3,5 m mai sus <strong>de</strong> nivelul mării. Totodată sunt create 5 zone, cu o perioadă diferită <strong>de</strong><br />
prezenţă a apelor <strong>de</strong> viitură:<br />
11<br />
* Environmental and Social Impact Assessment of Central Irrigation System Projects in the Nistru River Basin in Moldova,<br />
Proposed for MCC Funding. MWH AMERICAS, Inc. 2010
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
213<br />
1 – <strong>zona</strong> neinudabilă (amplasată mai sus <strong>de</strong> 3,5 m <strong>de</strong>asupra nivelului mării)<br />
2 – <strong>zona</strong> inundată pe termen scurt (până la 10 zile) (3,0-3,5 m <strong>de</strong>asupra nivelului mării)<br />
3 – <strong>zona</strong> inundată pe termen mediu (10-15 zile) (2,0-3,0 м <strong>de</strong>asupra nivelului mării)<br />
4 – <strong>zona</strong> inundată pe termen lung (15-30 zile) (1,5-2,0 м <strong>de</strong>asupra nivelului mării)<br />
5 – <strong>zona</strong> inundată permanent (mai jos <strong>de</strong> 1,5 m <strong>de</strong>asupra nivelului mării)<br />
1. Zona neinudabilă – suprafaţa totală 625 ha. În general, regimul <strong>de</strong> inundare a zonei este<br />
tolerant <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>zvoltarea pădurilor şi culturilor speciilor lemnoase ce ocupă 63% din<br />
teritoriul ei.<br />
2. Zona inundată pe termen scurt – suprafaţa totală – 254 ha. În cazul alimentării cu apă<br />
până la nivelul <strong>de</strong> 3,5-4,0 m, <strong>zona</strong> va fi inundată, dar durata <strong>de</strong> prezenţă a apei nu va<br />
<strong>de</strong>păşi 10 zile. Menţinerea apei la nivelul <strong>de</strong> jos va asigura menţinerea nivelului apelor<br />
subterane şi nivelului apelor în lacurile permanente, păstrarea inundărilor bazinelor mici<br />
izolate. Nu se prognozează consecinţe negative.<br />
3. Zona inundată pe termen mediu – suprafaţa totală 331 ha. Teritoriul regulat inundat în<br />
prezent, va rămâne sub apă puţin mai mult, ceea ce nu va avea influenţe negative asupra<br />
comunităţilor vegetale <strong>de</strong> tip natural şi asupra faunei ce populează acest teritoriu. Nu se<br />
aşteaptă consecinţe negative. Zona inclu<strong>de</strong> bazine acvatice amplasate <strong>de</strong>-a lungul digului<br />
vechi intern, care trebuie păstrate în calitate <strong>de</strong> bazine temporare.<br />
4. Zona inundată pe termen lung – suprafaţa totală 139 ha. Consecinţe negative: vor fi inundate<br />
suprafeţe nu prea mari <strong>de</strong> plantaţii <strong>de</strong> plop hibrid, care cu timpul pot fi înlocuite<br />
cu Salix alba.<br />
5. Zona <strong>de</strong> inundare permanentă cuprin<strong>de</strong> teritoriul cu <strong>de</strong>presiuni <strong>de</strong> până la 2 m. Din contul<br />
extin<strong>de</strong>rii zonei s-a mărit capacitatea terenurilor. Se extind terenurile furajere <strong>pentru</strong><br />
păsările hidrofile şi chiroptere, a crescut abun<strong>de</strong>nţa şi diversitatea resurselor trofice. Este<br />
posibilă îmbogăţirea faunei păsărilor complexului acvatic-palustru cu noi specii, creşterea<br />
numărului păsărilor în timpul cuibăririi şi alimentării. Nu se aşteaptă consecinţe negative.<br />
Regimul elaborat <strong>de</strong> inundare va contribui la:<br />
- păstrarea lacului Adana, a braţului mort al Nistrului în meandrul „Doi Fraţi”, canalului<br />
<strong>de</strong>-a lungul digului anti-viitură, a bazinelor mici între acest dig şi Nistru, a bazinului din<br />
pădure din parcela 67 în calitate <strong>de</strong> „permanente”.<br />
- stabilizarea nivelului apelor subterane în zonele vecine;<br />
- mărirea capacităţii terenurilor <strong>pentru</strong> biota hidrofilă şi a productivităţii acesteia;<br />
- creşterea importanţei teritoriului din contul restabilirii biotopurilor naturale;<br />
- formarea comunităţilor vegetale ce corespund habitatelor naturale <strong>de</strong> luncă;<br />
- creşterea importanţei teritoriului în calitate <strong>de</strong> habitat şi adăpost <strong>pentru</strong> mamifere;<br />
- extin<strong>de</strong>rea terenurilor furajere <strong>pentru</strong> diverse grupuri <strong>de</strong> animale, inclusiv cinegetice;<br />
- menţinerea diversităţii <strong>de</strong> specii a chiropterelor şi numărului <strong>de</strong> colonii ale acestora;<br />
- creşterea importanţei sectorului <strong>pentru</strong> fauna păsărilor ce cuibăresc şi migratoare, precum<br />
şi a păsărilor ce îl vizitează după perioada reproductivă;<br />
- instalarea păsărilor ce consumă insectele problematice;<br />
- intrarea în perioada viiturilor <strong>de</strong> primăvară <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>punerea icrelor a unor specii <strong>de</strong><br />
peşti nistrene şi ce urmează a menţine nivelului necesar al apei pe perioada <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare<br />
a icrelor şi larvelor peştilor.<br />
Soluţionarea problemelor legate <strong>de</strong> regimul acvatic al Luncii Talmaza este posibilă prin intermediul<br />
creării ecluzei, ce ar permite:<br />
- captarea <strong>pentru</strong> inundare a tuturor viiturilor posibile;
214<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
- reglarea inundării teritoriului, imitând regimul natural prin intermediul captării apelor<br />
<strong>de</strong> viitură cu păstrarea ulterioară a lor şi reducerea consecinţelor negative ale schimbărilor<br />
climatice;<br />
- folosirea <strong>pentru</strong> inundare a unor <strong>de</strong>presiuni ale reliefului, a sistemului <strong>de</strong> drenaj şi crearea<br />
unei reţele adăugătoare <strong>de</strong> atragere a apei;<br />
- aruncarea rapidă a surplusului <strong>de</strong> ape, preîntâmpinând astfel inundarea excesivă.<br />
O măsură adiţională este şi curăţarea canalului amplasat <strong>de</strong>-a lungul digului <strong>de</strong> stat anti-viitură.<br />
Măsurile hidrotehnice privind reglarea regimului acvatic în sectorul „Lunca Talmaza” şi<br />
propuneri <strong>de</strong> exploatare<br />
În scopul reglării nivelului apei în cadrul teritoriului îndiguit al sectorului în <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong><br />
nivelul apelor în fluviul Nistru, pot fi folosite construcţiile hidrotehnice. Pentru inundarea teritoriului<br />
sectorului se planifică aplicarea construcţiei <strong>de</strong> proiect tip, elaborat în corespun<strong>de</strong>re cu<br />
normele şi regulile în vigoare „regulatoarele-traversante tubulare la consumul <strong>de</strong> apă <strong>de</strong> până la<br />
10 m/s în sisteme <strong>de</strong> drenaj” – proiectul tip 820-1-0.87.88 .<br />
Construcţia reprezintă un şirag <strong>de</strong> ţevi rotun<strong>de</strong> <strong>de</strong> beton armat, aşezate sub terasamentul<br />
digului la nivelul canalului <strong>de</strong> traversare cu marcajul fundului <strong>de</strong> 2 m.<br />
Conectarea regulatorului cu canalele din bieful superior şi cel inferior se realizează <strong>de</strong> către<br />
capete <strong>de</strong> tip portal. Capătul biefului superior este echipat cu un obturator <strong>de</strong> tip cupă cu elevator.<br />
Construcţia obturatorului cu cupă va da posibilitate <strong>de</strong> a evacua automat excesul <strong>de</strong> ape la<br />
obturatorul coborât. Trecerea consumului calculat <strong>pentru</strong> umplere se realizează la obturatoarele<br />
complet <strong>de</strong>schise.<br />
Recomandările practice <strong>pentru</strong> folosirea ecluzei-regulatoare sunt disponibile.<br />
Ordinea <strong>de</strong> acţiuni inclu<strong>de</strong> actualizare proiectului şi implementarea lui prin expertiză ecologică,<br />
construcţia ecluzei şi apoi – curăţarea canalului.<br />
Îmbunătăţirea stării şi crearea lacurilor<br />
Pentru îmbunătăţirea calităţii apelor râuleţelor şi pâraielor, folosite <strong>pentru</strong> irigare şi ce pătrund<br />
<strong>de</strong> pe teritoriul zonei în Nistru, precum şi <strong>pentru</strong> îmbunătăţirea posibilităţilor <strong>pentru</strong><br />
pescuit, se recomandă:<br />
a. Inspectoratul Ecologic urmează să realizeze revizuirea stării cursurilor <strong>de</strong> apă, a lacurilor<br />
şi altor bazine acvatice, formate pe cursurile <strong>de</strong> apă, un<strong>de</strong> are loc scurgerea <strong>de</strong> suprafaţă<br />
<strong>de</strong> pe aceste sectoare precum şi <strong>de</strong> pe sectoarele înmlăştinite din apropiere;<br />
b. pregătirea în baza revizuirii a recomandărilor <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>ţinători şi utilizatori;<br />
c. <strong>de</strong>ţinătorilor şi utilizatorilor urmează să ia măsuri <strong>pentru</strong> restabilirea şi îmbunătăţirea<br />
funcţiei <strong>de</strong> auto-curăţare a apelor în lacuri, în special prin restabilirea (crearea) porţiunii<br />
superioare intacte a lacurilor, şi a fâşiilor riverane <strong>de</strong> protecţie a apelor un<strong>de</strong> trebuie exclus<br />
păşunatul animalelor;<br />
d. persoanele cointeresate din satele Cârnăţeni şi Plop-Ştiubei şi din organele relevante ale<br />
raionului Căuşeni urmează să <strong>de</strong>termine posibilităţile <strong>de</strong> crearea a unor bazine piscicole<br />
cu o asigurare recreaţională pe terasa inferioară adiacentă a luncii r. Botna, un<strong>de</strong> apa este<br />
prezentă permanent.<br />
Reconstrucţia pe malul stâng al Nistrului<br />
1. Se propune crearea locurilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>punere a icrelor în sectoarele Jeminschii Cut Pasticovca<br />
şi Baj în sectoarele <strong>de</strong> altitudine joasă cu un nivel înalt al apelor subterane, aflate sub pericolul<br />
<strong>de</strong> inundare neregulată:<br />
- se recomandă efectuarea evaluării hidrologice şi hidrotehnice, elaborarea proiectului<br />
(proiectelor) în <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> rezultate;
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
215<br />
- exclu<strong>de</strong>rea teritoriului din folosinţa arabilă, <strong>de</strong>terminarea regimului <strong>de</strong> gospodărire;<br />
- crearea construcţiilor hidrotehnice <strong>pentru</strong> captarea şi evaluarea apelor.<br />
2. Se propune curăţarea bazinelor acvatice din <strong>zona</strong> riverană <strong>pentru</strong> conservarea vegetaţiei<br />
acvatice şi palustre, ce se <strong>de</strong>zvoltă în condiţiile lipsei cursului apei, precum şi <strong>pentru</strong> atragerea<br />
animalelor şi păsărilor în raionul insulei Maşarinschii.<br />
3. Pentru preîntâmpinarea aruncării <strong>de</strong> mai <strong>de</strong>parte a gunoiului în albie şi pe malului braţului<br />
mort al Nistrului <strong>de</strong> a crea condiţii <strong>pentru</strong> evacuarea acestuia <strong>pentru</strong> locuitorii s. Copanca şi<br />
Cremenciug.<br />
3.2.7. Formarea reţelei ecologice<br />
Principala problemă <strong>pentru</strong> formarea reţelei ecologice în natură este crearea unui sistem<br />
a<strong>de</strong>cvat <strong>de</strong> coridoare ecologice, ce ar lega zonele nucleu. Principalele dificultăţi sunt condiţionate<br />
<strong>de</strong> o structură complexă <strong>de</strong> folosinţă a terenurilor.<br />
Cel mai clar din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re practic este formarea coridoarelor din contul reconstrucţiei<br />
plantaţiilor riverane <strong>de</strong> protecţie a apelor <strong>de</strong>-a lungul Nistrului şi Turunciucului, ce se află în<br />
administrarea statului. Reconstrucţia trebuie nu numai să mărească capacitatea lor ecologică,<br />
dar şi să consoli<strong>de</strong>ze malurile şi să crească productivitatea forestieră. Este mai dificil <strong>de</strong> a realiza<br />
reconstrucţia fâşiilor <strong>de</strong> protecţie a albiei vechi, în esenţă, fără stăpân şi care se învecinează terenurilor<br />
prelucrate, care nu rareori „sunt extinse” pe fâşia riverană în contradicţie cu legislaţia.<br />
Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al existenţei carcasei naturale şi seminaturale, teritoriul este divizat<br />
în 5 sectoare.<br />
Sectorul insulei Turunciuc poate fi asigurat cu plantaţii <strong>de</strong> protecţie a câmpurilor, în principal<br />
trasate pe terenurile nefolosite şi cu cele <strong>de</strong>ja parţial existente şi care necesită o reconstrucţie<br />
(Desen 4 color):<br />
- pe hotarul <strong>de</strong> sud al zonei <strong>de</strong> la sectorul Saga până la Turunciuc;<br />
- <strong>de</strong> la lacurile <strong>de</strong> lângă Nezavertailovca până la sectoarele Bolişoe Turcovo Ghirlo;<br />
- <strong>de</strong> la insula Maţarinschii până la sectorul Semena:<br />
- <strong>de</strong> la s. Corotnoe până la sectorul Holodnoe şi Jeminschii Cut.<br />
Sectorul dintre sectoarele Copanca, pe <strong>de</strong> o parte şi vila silvică Chiţcani şi Lunca Talmaza, cu<br />
excepţia fâşiei <strong>de</strong> protecţie a Nistrului orb, în esenţă, poate fi asigurat doar cu coridorul dintre<br />
două sectoare forestiere, parţial bazat pe plantaţiile existente. Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re agroecologic<br />
fâşiile <strong>de</strong> pădure sunt necesare în principal pe terenurile arabile ale s, Cremenciug.<br />
Sectorul din împrejurimile satelor Cârnăţeni, Popeasca şi Talmaza şi a sectoarelor silvice adiacente<br />
până la Cioburciu <strong>de</strong> Munte este asigurat relativ bine (cu excepţia părţii <strong>de</strong> nord) cu tampoane<br />
geosistemice <strong>de</strong> pădure şi păşuni, care din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al planificării reţelei ecologice reprezintă<br />
teritorii <strong>de</strong> reconstrucţie, ce au un rol <strong>de</strong> fragmente <strong>de</strong> coridoare. Este necesară crearea plantaţiilor<br />
relativ scurte şi reconstrucţia fâşiei riverane <strong>de</strong> protecţie a apelor <strong>de</strong>-a lungul pârâului Plop-Ştiubei.<br />
Sectorul <strong>de</strong> la Cioburciu <strong>de</strong> Munte până la hotarul dintre comunele Purcari şi Olăneşti este relativ<br />
asigurat cu zone tampon geosistemice <strong>de</strong> pădure şi parţial, cu fâşii <strong>de</strong> protecţie a câmpurilor<br />
planificate în sistemul <strong>de</strong> folosinţă a teritoriului, care trebuie create mai late <strong>de</strong>cât au fost planificate.<br />
Cu toate acestea aici <strong>de</strong>ja sunt necesare coridoare ce trec <strong>de</strong>-a lungul hotarelor câmpurilor.<br />
Ultimul, cel mai <strong>de</strong> sud, sector <strong>de</strong> la hotarul dintre comunele Purcari şi Olăneşti până la bălţile<br />
Palancii aproape că nu este asigurat cu tampoane geosistemice, sunt puţine fâşii forestiere<br />
existente şi planificate, <strong>de</strong>şi sunt prezente fragmente <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> late <strong>de</strong> fâşii.<br />
Nu există proceduri <strong>de</strong> creare a reţelei ecologice <strong>de</strong>ocamdată. Proiectul normativ se află pe<br />
pagina http://www.biotica-moldova.org/md/act_bio.htm. În prezent se propune <strong>de</strong> a începe cu<br />
următoarele acţiuni:
216<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
a) aprobarea schemei propuse a reţelei ecologice locale <strong>de</strong> către administraţiile raionale corespunzătoare,<br />
în calitate <strong>de</strong> bază <strong>pentru</strong> proiectare;<br />
b) reconstrucţia (crearea) fâşiilor riverane <strong>de</strong> protecţie a apelor şi a fâşiilor <strong>de</strong> pădure existente<br />
sau planificate în sistemul <strong>de</strong> folosinţă a terenurilor;<br />
c) crearea fragmentelor <strong>de</strong> noi fâşii forestiere cu calităţi <strong>de</strong> coridoare în baza <strong>de</strong>ciziilor administraţiilor<br />
locale în limitele competenţei lor cu asistenţa subdiviziunilor silvice <strong>de</strong> stat;<br />
d) crearea unei baze a<strong>de</strong>cvate a materialului <strong>de</strong> plantare silvică, în prezent ce există doar parţial.<br />
Reţeaua ecologică la nivel local pe terenurile agricole prelucrate reprezintă un sistem <strong>de</strong> plantaţii<br />
<strong>de</strong> protecţie şi <strong>de</strong> fâşii expropriate împreună cu fragmentele păstrate ale ecosistemelor naturale.<br />
Acesta este un sistem multifuncţional, care trebuie să preîntâmpine <strong>de</strong>gradarea solului<br />
şi să îmbunătăţească microclimatul, inclusiv să atenueze consecinţele schimbărilor climatice. În<br />
ansamblu, plantaţiile <strong>de</strong> protecţie existente şi planificate anterior nu constituie un sistem unitar.<br />
Multe dintre acestea au o lăţime <strong>de</strong> 3-5 m şi nu sunt capabile să realizeze funcţii importante. Iată<br />
<strong>de</strong> ce se propune realizarea următoarelor:<br />
1) planificarea preliminară şi <strong>de</strong>terminarea persoanelor responsabile şi a partenerilor;<br />
2) elaborarea variantelor <strong>pentru</strong> plantaţii, ţinând cont <strong>de</strong> schimbările climatice şi condiţiile<br />
<strong>de</strong> plantare: selectarea variantelor potrivite existente;<br />
3) revizuirea plantaţiilor existente <strong>de</strong> protecţie a câmpurilor şi apelor, <strong>de</strong>terminarea condiţiilor<br />
tehnice şi a hărţilor tehnologice <strong>pentru</strong> plantaţii concrete;<br />
4) evaluarea volumului şi costurilor lucrărilor;<br />
5) revizuirea şi stoparea folosirii ilegale a terenurilor atribuite <strong>pentru</strong> plantaţiile <strong>de</strong> protecţie<br />
planificate, dar care nu au fost creare;<br />
6) elaborarea documentaţiei, <strong>de</strong>semnarea în natură şi <strong>de</strong>terminarea executorului, trasarea<br />
plantaţiilor;<br />
7) revizuirea şi restabilirea respectării lăţimii normative a fâşiilor <strong>de</strong>-a lungul canalelor şi<br />
pantelor digurilor, <strong>de</strong>terminarea <strong>pentru</strong> acestea a caracterului optim a vegetaţiei <strong>de</strong> protecţie<br />
şi crearea (restabilirea) ei.<br />
Acestea sunt sarcini complexe, care trebuie soluţionate treptat. În calitate <strong>de</strong> primii paşi se propune:<br />
i. stabilirea responsabilităţilor <strong>de</strong>ţinătorilor <strong>de</strong> terenuri <strong>pentru</strong> starea plantaţiilor <strong>de</strong> protecţie<br />
şi controlul din partea asociaţiilor <strong>de</strong> producători locali, în baza <strong>de</strong>ciziilor în comun cu<br />
organele autorităţilor locale;<br />
ii. <strong>de</strong>terminarea terenurilor, proprietarii cărora pot şi doresc să-şi protejeze terenurile sale;<br />
iii. realizarea plantării şi reconstrucţiei pe sectoarele atribuite <strong>pentru</strong> aceasta, în conformitate<br />
cu recomandările (Anexa 7) şi schemele speciale cu folosirea culturilor fructifere şi<br />
pomuşoare (Andreev, Talmaci, Şabanova şi alţii, 2008), cu corectarea la condiţii mai cal<strong>de</strong><br />
şi ari<strong>de</strong> <strong>de</strong> creştere;<br />
iv. în particular – exclu<strong>de</strong>rea din circuitul agricol (posibil prin răscumpărare) a sectorului cel<br />
mai afectat <strong>de</strong> înmlăştinire din sectorul Aivazia, ce se află în jurisdicţia primăriei Crocmaz.<br />
3.2.8. Cercetările ştiinţifice şi monitorizarea<br />
1. Cercetările şi monitorizarea sunt realizate în conformitate cu Legea privind fondul ariilor<br />
naturale protejate <strong>de</strong> stat şi cu regulamentul cadru <strong>pentru</strong> zonele ume<strong>de</strong> <strong>de</strong> importanţă internaţională,<br />
alte acte legislative în vigoare.<br />
2. Organizarea monitorizării se realizează <strong>de</strong> către organele centrale <strong>de</strong> protecţie a mediului şi<br />
cele silvice şi subdiviziunile acestora. Finanţarea monitorizării se realizează din contul Fondului<br />
Ecologic Naţional, precum şi din alte surse, inclusiv programe ştiinţifice <strong>de</strong> cercetare, programe<br />
<strong>de</strong> granturi etc.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
217<br />
3. Cercetările şi monitorizarea se realizează cu implicarea obligatorie a experţilor calificaţi în<br />
zoologie în scopul asigurării unui control periodic asupra stării habitatelor şi faunei, în special a<br />
speciilor protejate la nivel internaţional şi naţional.<br />
4. În cercetări şi monitorizare participă Institutele Aca<strong>de</strong>miei <strong>de</strong> Ştiinţe a Moldovei, Universitatea<br />
din Tiraspol şi alte instituţii <strong>de</strong> profil.<br />
5. În calitate <strong>de</strong> programe <strong>de</strong> monitorizare sunt recunoscute observările regulate, finanţarea<br />
cărora are loc permanent.<br />
6. Principalele obiecte <strong>de</strong> observaţie sunt:<br />
1) în primul rând, în conformitate cu statutul internaţional, păsările complexului acvatic-palustru;<br />
2) în al doilea – starea biotopurilor şi ecosistemelor complexelor naturale,<br />
3) în al treilea – speciile şi ecosistemele rare, grupele <strong>de</strong> resurse ale lumii animale.<br />
7. În conformitate cu concluziile făcute <strong>de</strong> experţi, unele complexe naturale sau unele porţiuni<br />
ale acestora corespund criteriilor reţelei Emerald a Convenţiei <strong>de</strong> la Berna privind conservarea<br />
vieţii sălbatice şi a habitatelor naturale din Europa. Este necesar <strong>de</strong> a efectua o evaluare<br />
<strong>de</strong>taliată a teritoriilor care pot fi nominalizate în reţeaua Emerald, <strong>de</strong> a <strong>de</strong>termina hotarele sectoarelor<br />
corespunzătoare, <strong>de</strong> a pregăti documentele în corespun<strong>de</strong>re cu procedura modificată şi<br />
<strong>de</strong> a le transmite la secretariatul Convenţiei.<br />
8. Este necesar <strong>de</strong> a efectua studiul pădurilor ce se atribuie la ocolul silvic Căuşeni (în limitele<br />
zonei) şi <strong>de</strong> a <strong>de</strong>termina <strong>zona</strong>rea lor.<br />
3.3. <strong>Planul</strong> <strong>de</strong> acţiuni şi recomandări <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>zvoltarea turismului<br />
Pentru <strong>de</strong>zvoltarea turismului în zonă este necesar <strong>de</strong> a soluţiona următoarele sarcini:<br />
1. <strong>de</strong>zvoltarea asigurării informaţionale a activităţii privind <strong>de</strong>zvoltarea turismului pe teritoriului<br />
zonei <strong>Ramsar</strong>;<br />
2. <strong>de</strong>zvoltarea colaborării şi a legăturilor dintre persoanele cointeresate, cum ar fi agenţiile<br />
turistice, proprietarii hotelurilor şi caselor, autorităţile locale, raionale şi centrale şi alte<br />
structuri;<br />
3. <strong>de</strong>zvoltarea infrastructurii turistice necesare;<br />
4. protejarea nu numai a obiectelor naturale, dar şi a monumentelor arheologice, obiectelor<br />
<strong>de</strong> cultură materială şi <strong>de</strong>zvoltarea muzeelor;<br />
5. contribuirea la o îmbunătăţire principială a actelor legislative şi normative în domeniul<br />
turismului, în baza cărora trebuie creată stimularea <strong>de</strong>zvoltării industriei turismului.<br />
Trebuie menţionat că asigurarea informaţională este un lucru foarte important <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>zvoltarea<br />
turismului în orice ţară, precum şi contribuie la crearea unei imagini pozitive atât în<br />
ţară, cât şi peste hotare. De regulă, această asigurare permite:<br />
1) <strong>de</strong> a asigura conştientizarea <strong>de</strong> către populaţia locală că patria are multe lucruri interesante<br />
<strong>pentru</strong> ei şi <strong>pentru</strong> oaspeţi şi <strong>de</strong> a <strong>de</strong>zvolta sentimentul <strong>de</strong> mândrie faţă <strong>de</strong> aceasta,<br />
<strong>de</strong> a-i influenţa să susţină activitatea turistică;<br />
2) <strong>de</strong> a informa oaspeţii străini şi concetăţenii <strong>de</strong>spre posibilităţile <strong>de</strong> odihnă, distracţii,<br />
însănătoşire pe acest teritoriu;<br />
3) <strong>de</strong> a îmbunătăţi atitudinea locuitorilor, a agenţilor economici şi reprezentanţilor autorităţilor<br />
publice faţă <strong>de</strong> patrimoniul istoric-cultural şi natural;<br />
4) <strong>de</strong> a susţine activitatea <strong>de</strong> protecţie a mediului, soluţionarea problemelor ecologice.<br />
În legătură cu lipsa în ţară a regulilor şi normativelor <strong>de</strong> vizitare <strong>de</strong> către turişti a punctelor<br />
<strong>de</strong> observaţie este necesar <strong>de</strong> a elabora regulamentul respectiv <strong>pentru</strong> zonă, care poate fi folosit<br />
în calitate <strong>de</strong> normativ.
218<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
3.3.1. Propuneri în domeniul organizării şi asigurării informaţionale <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>zvoltarea<br />
turismului pe malul drept al Nistrului<br />
Propunerile respective sunt bazate pe normele legislative în vigoare, ţinând cont <strong>de</strong> lipsa<br />
unui organ special <strong>de</strong> administrare a zonei.<br />
1. A crea secţii privind activitatea turistică şi <strong>de</strong> a numi persoane responsabile cu împuterniciri<br />
corespunzătoare în Consiliile raionale Căuşeni şi Ştefan Vodă.<br />
2. A plasa informaţii pe paginile web ale raioanelor <strong>de</strong>spre obiectele turistice şi ofertele disponibile.<br />
3. A organiza centre informaţionale cu tematică turistică în centrele raionale Căuşeni şi Ştefan<br />
Vodă, <strong>de</strong> exemplu, în baza muzeului naturii (Muzeul Ver<strong>de</strong>) sau în baza altei instituţii<br />
care are legătură cu <strong>de</strong>zvoltarea turismului.<br />
4. A susţine persoanele fizice şi juridice în obţinerea documentele necesare <strong>pentru</strong> primirea<br />
turiştilor şi asigurarea cazării acestora în zonele turistice sau în cele adiacente, conform<br />
Hotărârii Guvernului № 1065 din 02.09.2003.<br />
5. Susţinerea meşteşugurilor populare şi a muzeelor care ar putea <strong>de</strong>servi turiştii, folosind<br />
mijloace bugetare şi extrabugetare.<br />
6. Susţinerea comercializării articolelor meşteşugurilor populare în muzee, utilizând posibilităţile<br />
prevăzute în punctul 2.30 din anexa la Legea N.93 din 15.07.1998 cu privire la<br />
patenta <strong>de</strong> întreprinzător în cazul organizării expoziţiilor şi licitaţiilor.<br />
7. Susţinerea amplasării chioşcurilor <strong>pentru</strong> comercializarea articolelor cultural-istorice şi<br />
a celor cu caracter turistic în apropiere <strong>de</strong> obiectele turistice.<br />
8. Asigurarea pazei şi contribuirea la restaurarea obiectelor turistice cu valoare cultural-istorică<br />
şi ecologică.<br />
9. În centrele raionale <strong>de</strong> a aproba lista obiectelor turistice recomandată <strong>de</strong> proiect, a rutelor<br />
turistice şi a punctelor <strong>de</strong> observare a naturii vii, precum şi asigurarea completării şi<br />
îmbunătăţirii ei permanente.<br />
10. Crearea Consiliului responsabil <strong>de</strong> turism pe lângă administraţia raională <strong>pentru</strong> asigurarea<br />
colaborării dintre administraţiile raionale, agenţii economici, societate şi structurile<br />
similare din ţară şi <strong>de</strong> peste hotare.<br />
11. Elaborarea <strong>de</strong> către administraţia raională împreună cu secţia <strong>de</strong> turism şi consiliul turistic<br />
a unui plan <strong>de</strong> perspectivă <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>zvoltarea turismului din raion ţinând cont <strong>de</strong><br />
posibilităţile <strong>de</strong> cooperare transfrontalieră.<br />
12. Consiliile raionale urmează să încredinţeze structurilor raionale <strong>de</strong> profil elaborarea proiectelor<br />
<strong>de</strong> creare treptată a infrastructurii turistice necesare şi a zonelor <strong>de</strong> odihnă în masă.<br />
13. A se baza pe cele mai bune proiecte propuse în domeniul turismului şi a crea machetele<br />
în conformitate cu acestea.<br />
14. Organizarea ten<strong>de</strong>rului <strong>pentru</strong> agenţii economici <strong>pentru</strong> repartizarea între ei a elementelor<br />
infrastructurii.<br />
15. Crearea unei pagini web cu tematică turistică.<br />
16. Organizarea şi <strong>de</strong>sfăşurarea expoziţiilor turistice raionale şi participarea în cele republicane,<br />
iar după posibilităţi şi la activităţile similare <strong>de</strong> peste hotare.<br />
17. Organizarea şi <strong>de</strong>sfăşurarea seminarelor cu tematică turistică şi pregătirea cadrelor <strong>pentru</strong><br />
activitatea turistică, instruirea populaţiei <strong>de</strong>spre necesitatea unei atitudini grijulii faţă<br />
<strong>de</strong> obiectele cultural-istorice şi ecologice; participarea la activităţile republicane şi internaţionale<br />
corespunzătoare.<br />
18. Pregătirea şi <strong>de</strong>sfăşurarea activităţilor tradiţionale (festivaluri, competiţii sportive, carnavaluri),<br />
<strong>de</strong>sfăşurarea lor anuală <strong>pentru</strong> atragerea unui număr mai mare <strong>de</strong> turişti pe<br />
teritoriul zonei şi crearea unei imagini pozitive.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
19. Susţinerea procesului creativ <strong>de</strong> elaborare a brandurilor locale inedite conform principiilor<br />
Legii № 66 din 27.03.2008.<br />
3.3.2. Propuneri în domeniul organizării şi asigurării informaţionale <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>zvoltarea<br />
turismului pe malul stâng al Nistrului<br />
219<br />
Propunerile respective sunt bazate pe posibilităţile <strong>de</strong> administrare centralizată a zonei în<br />
limitele Transnistriei, inclusiv şi existenţa structurilor legislative în <strong>de</strong>zvoltarea turismului, prezenţa<br />
secţiilor tineret şi turism <strong>de</strong> pe lângă administraţia raională, precum şi posibilitatea creării<br />
unui organ <strong>de</strong> conducere specializat a zonei.<br />
1. Crearea a două centre informaţionale specializate, primul în componenţa Centrului <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>zvoltare a turismului din Transnistria, al doilea în cadrul administraţiei raionului Slobozia,<br />
în subordinea căruia se află şi teritoriul zonei. Acest fapt va asigura conducerea<br />
centralizată a activităţii informaţionale, controlul asupra în<strong>de</strong>plinirii şi calităţii informaţiei,<br />
influenţa asupra teritoriilor adiacente, inclusiv asupra Ucrainei.<br />
2. Studierea modului <strong>de</strong> asigurare informaţională, implementat în ţările în care este <strong>de</strong>zvoltat<br />
turismul, preluarea formelor potrivite, elaborarea variantelor proprii <strong>de</strong> perfectare şi<br />
plasare a informaţiei (panouri informaţionale, indicatoare şi alte elemente <strong>de</strong> infrastructură<br />
informaţională).<br />
3. Stabilirea relaţiilor constructive ale organului <strong>de</strong> administrare a zonei, care poate fi creat<br />
pe lângă Organul central <strong>de</strong> protecţie a mediului din Transnistria, cu Centrul <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare<br />
a turismului, cu alte structuri <strong>de</strong> profil ale administraţiei <strong>de</strong> stat, precum şi cu agenţii<br />
economici şi cu organizaţiile non-guvernamentale.<br />
4. Stabilirea unui organ responsabil <strong>de</strong> controlul presiunii admisibile în timpul vizitărilor<br />
obiectelor naturale din zonă.<br />
5. Crearea unul site specializat şi/sau a unei pagini web în cadrul site-ului administraţiei<br />
raionului Slobozia şi centrului <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a turismului, <strong>pentru</strong> a promova produsele<br />
turistice pe piaţa internă şi peste hotare. Crearea site-ului poate favoriza nu doar atragerea<br />
turiştilor, dar totodată şi a investiţiilor.<br />
6. Elaborarea şi tirajarea hărţilor turistice, foilor pliante şi a altor materiale tipărite <strong>pentru</strong><br />
distribuirea populaţiei şi vizitatorilor.<br />
7. Organizarea şi <strong>de</strong>sfăşurarea, precum şi participarea la seminare, conferinţe şi expoziţii cu<br />
tematică turistică.<br />
8. Ţinând cont <strong>de</strong> faptul că industria turismului este un component complex al economiei,<br />
învăţământului şi educaţiei, multe probleme sunt necesare <strong>de</strong> a fi coordonate şi concordate,<br />
inclusiv găsirea unor rezolvări <strong>de</strong> compromis referitor la diferite ramuri ale economiei.<br />
În legătură cu această se propune:<br />
• <strong>de</strong> a fi creat un Consiliu <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a turismului din regiune, în cadrul cărora pot<br />
face parte reprezentanţi ai preşedinţiei , comisiei <strong>de</strong> profil a sovietului suprem, ai Guvernului,<br />
agenţilor economici şi a ONG din domeniul turismului;<br />
• <strong>de</strong> a <strong>de</strong>termina regimul său <strong>de</strong> muncă şi <strong>de</strong> a alege un organ <strong>de</strong> conducere împuternicit<br />
să organizeze activitatea, să ducă tratative cu reprezentanţii organelor administrative<br />
<strong>de</strong> stat, a administraţiilor locale şi a businessului, să prezinte propuneri <strong>pentru</strong><br />
îmbunătăţirea bazei legislative şi normative, cu scopul <strong>de</strong> a <strong>de</strong>zvolta turismul în regiune,<br />
în pofida contradicţiilor politice şi a altora, utilizând o practică analogică;<br />
• <strong>pentru</strong> intensificarea activităţii <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a turismului pe teritoriul zonei este necesar<br />
<strong>de</strong> a crea o filială specializată – consiliul <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a turismului pe lângă<br />
administraţia raionului Slobozia.
220<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
3.3.3. Propuneri <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>zvoltarea infrastructurii şi protecţie a patrimoniului<br />
istoric şi cultural<br />
Dezvoltarea infrastructurii <strong>pentru</strong> recreare şi <strong>pentru</strong> businessul turismului poate avea loc<br />
doar în locurile un<strong>de</strong> sunt pregătiţi <strong>pentru</strong> acest lucru. Alt mijloc ar fi atragerea investiţiilor<br />
mari, fapt ce este greu <strong>de</strong> înfăptuit, şi restituirea acestora s-ar produce nu repe<strong>de</strong>.<br />
Cea mai puţin costisitoare parte a infrastructurii sunt indicatoarele (inclusiv cele care <strong>de</strong>semnează<br />
hotarele zonei, ce trebuie să fie instalate conform legislaţiei) şi panourile informaţionale<br />
ce conţin itinerarele turistice şi informaţii succinte <strong>de</strong>spre însemnătatea obiectelor culturale,<br />
istorice şi naturale, <strong>de</strong>spre locurile posibile <strong>de</strong> cazare şi alimentare. Indicatoarele şi panourile<br />
trebuie să fie simple şi atrăgătoare, şi, în primul rând, trebuie instalate în locurile cele mai animate,<br />
preferabil protejate, şi acolo, un<strong>de</strong> <strong>de</strong>ja se întreprind călătorii şi excursii.<br />
Căile <strong>de</strong> acces sunt cele mai problematice în partea malului drept a zonei, un<strong>de</strong> nemijlocit se<br />
află obiectele turistice mari. Se propune <strong>de</strong> a analiza posibilele căi <strong>de</strong> îmbunătăţire a acestora cu<br />
ajutorul antreprenorilor. În special, pregătirea:<br />
- drumului <strong>de</strong> la complexul turistic Purcari spre fluviul Nistru <strong>pentru</strong> organizarea plimbărilor<br />
pe fluviu în limitele sectorului Răscăeţi-Olăneşti şi spre locurile <strong>de</strong> observare a naturii;<br />
- căilor <strong>de</strong> acces spre uzinele vinicole din satele Tudora şi Crocmaz şi <strong>de</strong> acolo, spre punctele<br />
iniţiale şi finale ale plimbărilor pe Nistru;<br />
- drumurilor <strong>de</strong> acces pe teritoriul primăriei Palanca în <strong>zona</strong> <strong>de</strong> frontieră, un<strong>de</strong> este situat<br />
unul din locurile <strong>de</strong> observare a naturii (nu <strong>de</strong>parte <strong>de</strong> minihotel), precum şi parcarea <strong>pentru</strong><br />
maşini;<br />
- unei părţi <strong>de</strong> drum <strong>de</strong> la satul Antoneşti spre satul Carahasani (în afara zonei), un<strong>de</strong> există<br />
un potenţial turistic important.<br />
Se recomandă ca <strong>de</strong> amenajarea teritoriului şi a zonelor nu prea mari <strong>de</strong> odihnă din apropiere<br />
să se ocupe proprietarii uzinelor vinicole din satele Tudora şi Crocmaz. Ar fi indicat ca în<br />
<strong>de</strong>cursul a 3 ani să fie construit un complex hotelier cu cel puţin 54 <strong>de</strong> locuri pe teritoriul uzinei<br />
vinicole <strong>de</strong> lângă satul Crocmaz. Anumite elemente <strong>de</strong> amenajare a teritoriului şi a infrastructurii<br />
pot fi făcute şi în uzinele vinicole din satele Talmaza şi Grădiniţa, dar şi acestea necesită<br />
pregătiri <strong>pentru</strong> primirea vizitatorilor. Complexul turistic Purcari poate servi drept exemplu<br />
mai <strong>de</strong>zvoltat <strong>pentru</strong> toate cele patru întreprin<strong>de</strong>ri, totuşi acesta nu poate fi luat drept un simplu<br />
mo<strong>de</strong>l <strong>de</strong> imitaţie. Fiecare întreprin<strong>de</strong>re are posibilitatea <strong>de</strong> a avea o imagine proprie.<br />
Planificarea zonelor <strong>de</strong> odihnă trebuie să fie realizată ţinând cont <strong>de</strong> potenţialul existent <strong>de</strong><br />
exploatare <strong>de</strong> către autorităţile publice <strong>de</strong> nivelul întâi şi doi cu ajutorul populaţiei.<br />
În procesul <strong>de</strong> planificare a activităţii reacreative şi celei <strong>de</strong> prestare a serviciilor, în fiecare<br />
loc, este necesar <strong>de</strong> a fixa atenţia asupra unui lucru anumit, şi nu <strong>de</strong> a irosi forţele sau <strong>de</strong> a<br />
permite crearea concurenţei în zonă. În caz contrar, este mare probabilitatea <strong>de</strong> a întârzia<br />
finisarea sau chiar <strong>de</strong> a renunţa la în<strong>de</strong>plinirea activităţilor şi <strong>de</strong> a se crea o atmosferă <strong>de</strong> neîncre<strong>de</strong>re<br />
în corectitudinea direcţiei alese şi stoparea <strong>de</strong>zvoltării, chiar dacă există un potenţial<br />
real <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare.<br />
În locurile <strong>de</strong> odihnă în masă vizitate cu regularitate este necesar <strong>de</strong> a instala standuri cu<br />
regulile <strong>de</strong> odihnă, cu informaţii <strong>de</strong>spre servicii şi numerele <strong>de</strong> telefon ale organelor <strong>de</strong> drept,<br />
medicale şi celor <strong>de</strong> salvare.<br />
Elementele <strong>de</strong> bază ale infrastructurii <strong>pentru</strong> <strong>de</strong>zvoltarea turismului ecologic şi sportiv, aprobate<br />
în lume, sunt:<br />
1. parcări amenajate <strong>pentru</strong> efectuarea itinerarelor cu caracter sportiv şi ecologic, cu focuri<br />
mari <strong>de</strong> tabără şi cu hotare bine <strong>de</strong>limitate.<br />
2. terenuri <strong>pentru</strong> activităţi cu caracter sportiv şi ecologic <strong>pentru</strong> vizitatori numeroşi.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
221<br />
3. itinerare cu indicatoare şi informaţii succinte <strong>de</strong>spre lumea animală şi vegetală pe parcursul<br />
acestora.<br />
4. poteci ecologice <strong>pentru</strong> vizitarea obiectelor <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> valoroase, fără dreptul <strong>de</strong> a ieşi <strong>de</strong><br />
pe ele.<br />
5. locuri special amenajate <strong>pentru</strong> începutul şi sfârşitul plimbărilor pe apă,<br />
5.1) pe Nistru e mai uşor <strong>de</strong> în<strong>de</strong>plinit acest lucru în locurile un<strong>de</strong> cotiturile bruşte ale<br />
fluviului oferă posibilitatea <strong>de</strong> întoarcere, aproximativ la punctul iniţial (sectorul<br />
mai jos <strong>de</strong> Răscăeţi-Purcari), sau<br />
5.2) în locul, un<strong>de</strong> este posibilă apropierea <strong>de</strong> mal lângă complexul <strong>de</strong> recreare (sectorul<br />
Olăneşti-Crocmaz şi Tudora-Palanca);<br />
6. turnuri <strong>pentru</strong> examinarea panoramei teritoriilor pitoreşti şi importante din punct<br />
<strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al protecţiei naturii (ele ar putea fi create acolo, ar putea fi păstrate, <strong>de</strong><br />
exemplu, pe sectorul complexului „Fazanul <strong>de</strong> argint”, a fabricii <strong>de</strong> vin din s. Grădiniţa,<br />
a grădiniţei <strong>de</strong> copii din s. Crocmaz, <strong>de</strong> un<strong>de</strong> se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> o privelişte a luncilor<br />
sălbatice din Ucraina);<br />
7. Locuri <strong>de</strong> cazare în gospodăriile ţărăneşti.<br />
8. Puncte <strong>de</strong> dare în chirie a echipamentului <strong>pentru</strong> parcurgerea rutelor şi organizarea<br />
odihnei cu caracter ecologic.<br />
Elementele importante ale infrastructurii <strong>pentru</strong> turism sunt centrele instructive şi educative<br />
cu muzee şi literatură tematică, parcurile ş.a. Aici au loc nu doar activităţi <strong>pentru</strong> populaţia<br />
locală şi instruirea tineretului, dar pot fi organizate şi vizite ale turiştilor, inclusiv pe<br />
calea lor înspre zonă. Este periculos <strong>de</strong>ficitul unei finanţări stabile a acestui tip <strong>de</strong> obiecte,<br />
<strong>de</strong>oarece aceasta ar putea duce (a) la pier<strong>de</strong>rea eficacităţii finanţării <strong>de</strong>ja implementate şi a<br />
paşilor efectuaţi în <strong>de</strong>zvoltare, (b) la micşorarea atractivităţii şi (c) la crearea impresiei că administraţia<br />
publică are o atitudine neglijentă faţă <strong>de</strong> obiectele <strong>de</strong> cultură. În legătură cu acest<br />
fapt se propune:<br />
- <strong>de</strong>terminarea necesităţilor, surselor <strong>de</strong> finanţare şi a responsabililor, precum şi restaurarea<br />
parcului acvatic din s. Cioburciu (malul stâng al Nistrului);<br />
- evaluarea necesităţilor, surselor <strong>de</strong> finanţare, elaborarea unui proiect <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare şi realizarea<br />
lui în cadrul muzeului naturii din or. Ştefan-Vodă;<br />
- <strong>de</strong> a cere <strong>de</strong> la conducerea centrală <strong>de</strong> a finanţa reconstrucţia bisericii medievale din Căuşeni;<br />
- evaluarea necesităţilor muzeelor şcolare a ţinutului natal din satele din zonă şi acordarea<br />
ajutorului acestora.<br />
În conformitate cu legislaţia în vigoare monumentele sunt obiecte sau complexe <strong>de</strong> obiecte<br />
... înregistrate în Lista monumentelor Republicii Moldova, protejate <strong>de</strong> stat, ... care au valoare<br />
naţională sau internaţională, sau în alte liste analoge (în Transnistria).<br />
Evaluarea ştiinţifică a monumentului, <strong>de</strong> obicei, este posibilă doar după cercetarea lui, <strong>de</strong><br />
aceea cel mai mare număr <strong>de</strong> monumente arheologice sunt trecute cu ve<strong>de</strong>rea. Organele <strong>de</strong> stat<br />
responsabile <strong>de</strong> protejarea monumentelor pot urmări situaţia referitoare doar la monumentele<br />
<strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> valoroase. În legătură cu acest fapt se propune:<br />
1. <strong>de</strong> creat registre ale monumentelor <strong>pentru</strong> teritoriul fiecărei unităţi administrative <strong>de</strong><br />
nivelul unu în zonă;<br />
2. <strong>de</strong> a ţine aceste registre în organele administraţiei locale <strong>de</strong> nivelul doi, prezentând listele<br />
monumentelor la organele administrative locale <strong>de</strong> nivelul întâi;<br />
3. <strong>de</strong> a se oferi privilegiul <strong>de</strong> protecţie a monumentelor incluse în aceste registre administraţiei<br />
locale <strong>de</strong> nivelul întâi.
222<br />
3.3.4. Dezvoltarea economiei turismului în zonă<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
În prezent potenţialul existent al zonei, inclusiv infrastructura, este slab folosită <strong>pentru</strong> susţinerea<br />
fluxului mare <strong>de</strong> turişti.<br />
Doar o parte din obiectele turistice participă la susţinerea fluxului în masă a turiştilor – din<br />
categoria turismului social intern (elevi, stu<strong>de</strong>nţi),<br />
Toate obiectele turistice participă slab la <strong>de</strong>zvoltarea turismului <strong>de</strong> primire a oaspeţilor şi<br />
aproape că nu se foloseşte primirea în masă a turiştilor <strong>de</strong> alte categorii, în principal din cauza<br />
lipsei unor propuneri integrate şi complexe în zonă.<br />
Asupra acestui fapt influenţează lipsa unor încăperi potrivite <strong>pentru</strong> amplasarea turiştilor,<br />
<strong>de</strong>şi unele încăperi din centrele raionale Ştefan Vodă şi Căuşeni <strong>pentru</strong> amplasarea grupurilor<br />
<strong>de</strong> turişti (până la 22 persoane) în perioada <strong>de</strong> vară le putem consi<strong>de</strong>ra satisfăcătoare.<br />
Cele mai <strong>de</strong>zvoltate complexe turistice în limitele zonei („Fazanul <strong>de</strong> Argint”, „Purcari”) sunt<br />
orientate către consumatorii cu venituri înalte. Însă după numărul <strong>de</strong> persoane ce vizitează<br />
<strong>zona</strong>, acest tip <strong>de</strong> turism este evaluat conform unor date indirecte la 100-150 persoane pe an.<br />
Chiar dacă această estimare este micşorată <strong>de</strong> 2-3 ori, oricum ea <strong>de</strong>monstrează:<br />
✓ folosirea ne<strong>de</strong>plină a posibilităţilor existente;<br />
✓ necesitatea diversificării propunerilor, orientându-se la vizitatorii din segmentul cu venituri<br />
medii.<br />
Mai jos sunt prezentate posibilităţile consumatorilor cu diferit venit,<br />
Segmentul turismului social<br />
Conform datelor statistice ale Biroului Naţional <strong>de</strong> Statistică a RM, în baza unui calcul <strong>pentru</strong><br />
un turism pe zi, costul constituie:<br />
- la obiectele turismului rural – 150-180 lei sau 60-108 lei sau în limitele turului excursional;<br />
- excursiile din cadrul turismului cultural – 15-30 lei;<br />
- rutele pe<strong>de</strong>stre în turismul cultural – 30-50 lei;<br />
- turismul vinicol în segmentul social, <strong>de</strong> regulă, lipseşte, dar în perioada zilelor regionale<br />
(raionale) ale vinului după o evaluare a experţilor – 40-50 lei;<br />
- în turismul balnear preţul standard este <strong>de</strong> 250 pe zi cu condiţia că o anumită parte a foii<br />
turistice sau chiar întregul ei preţ va fi compensată din fondul social.<br />
Turismul <strong>de</strong> afaceri în segmentul social lipseşte.<br />
Segmentul consumatorilor cu un venit mediu<br />
Pentru acest grup cu un venit mediu <strong>de</strong> cca. 500 dolari SUA pe baza calcului <strong>pentru</strong> un turism<br />
pe zi costul constituie:<br />
- la obiectele turismului rural <strong>pentru</strong> turiştii locali – 580 lei;<br />
- în turismul ecologice – 174-207 lei;<br />
- în turismul vinicol – 670 lei;<br />
- în turismul balnear – 250 lei;<br />
- în turismul <strong>de</strong> afaceri, un<strong>de</strong> cheltuielile consumatorului se achită din contul resurselor<br />
financiare ale agentului economic respectiv – 700 lei.<br />
Segmentul consumatorilor cu venituri înalte<br />
Pentru acest grup cu venituri <strong>de</strong> cca. 700 dolari SUA pe lună şi mai mare în baza calcului<br />
<strong>pentru</strong> un turism pe zi , costul constituie:<br />
- la obiectele turismului <strong>pentru</strong> turiştii locali – 760 lei;<br />
- în turismul ecologic – cca. 270 lei;<br />
- în turismul balnear – 315 lei;<br />
- în turismul <strong>de</strong> afaceri – 1022 lei.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
223<br />
Persoanelor cointeresate în activitatea turistică li se propune:<br />
• <strong>de</strong>terminarea celor mai atrăgătoare tipuri <strong>de</strong> servicii <strong>pentru</strong> afacerea lor, inclusiv în domeniul<br />
turismului ecologic (cognitiv) (pe<strong>de</strong>stru, acvatic, cu caii, etc.);<br />
• formarea unor rute optime ţinând cont <strong>de</strong> posibilităţile <strong>de</strong> folosire a teritoriului;<br />
• calcularea capacităţii (numărul optim şi componenţa grupului) <strong>pentru</strong> propunerile lor;<br />
• orientarea la activitatea cu unele grupuri ţintă nenumeroase <strong>de</strong> consumatori ţinând cont<br />
<strong>de</strong> specificul fluxurilor recreaţionale;<br />
• folosirea <strong>pentru</strong> planificare a rutelor pilot, a specificaţiilor punctelor şi obiectelor <strong>de</strong><br />
observaţie în natură (cele mai atrăgătoare <strong>pentru</strong> categoria turiştilor în masă din ţările<br />
străine), a patrimoniului cultural-istoric şi a altor componente a produsului turistic al<br />
zonei (Anexa 14 al acestui plan <strong>de</strong> <strong>management</strong>, pe CD „Colierul din smaral<strong>de</strong> al Nistrului<br />
<strong>de</strong> Jos”).<br />
Reprezentanţilor autorităţilor şi business-ului la stabilirea politicii <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltarea a turismului<br />
se propune să ia în consi<strong>de</strong>raţie că în conformitate cu evaluarea economică a potenţialului<br />
turistic (Anexa 14) in<strong>de</strong>xul integral al potenţialului turistic constituie: (1) pe porţiunea <strong>de</strong> pe<br />
malul drept al Nistrului a zonei <strong>Ramsar</strong> - 0,8152; (2) pe porţiunea <strong>de</strong> pe malul stâng al Nistrului<br />
a zonei <strong>Ramsar</strong> - 0,7251; <strong>pentru</strong> întreaga zonă <strong>Ramsar</strong> – 0,8441. astfel, este evi<strong>de</strong>nt efectul<br />
sinergetic al colaborării ambelor maluri. Inclu<strong>de</strong>rea zonei adiacente <strong>de</strong> pe malul stâng permite<br />
creşterea evaluării în rezultatul transformărilor sistemice până la 0,8591.<br />
3.3.5. Promovarea produsului turistic la nivel internaţional şi problemele organizării<br />
turismului<br />
Promovarea activă la nivel internaţional al produsului Nistrului <strong>de</strong> Jos pe piaţa externă poate<br />
fi eficient doar în cazul prezenţei a cel puţin:<br />
- a principalelor servicii şi infrastructură;<br />
- a structurii <strong>de</strong> gestionare, inclusiv <strong>de</strong> control şi distribuire a turiştilor pe direcţii anumite.<br />
În caz contrar aceasta poate duce la consecinţe negative:<br />
- activităţi periculoase <strong>pentru</strong> aria protejată, ce reduce potenţialul turistic;<br />
- formarea unei imagini externe nefavorabile <strong>pentru</strong> aria protejată şi ţară.<br />
După cum se menţionează în literatură (Eagels, 2002) turiştii au cerinţe crescân<strong>de</strong> faţă <strong>de</strong> o<br />
calitate înaltă a posibilităţilor recreaţionale şi a serviciilor prestate în paralel. Persoanele ce obţin<br />
un serviciu <strong>de</strong> calitate înaltă în viaţa <strong>de</strong> zi cu zi, îl aşteaptă şi <strong>de</strong> la prestatorii turistici, inclusiv<br />
ghizi profesionali, ce permit o comunicare bună. Ei doresc <strong>de</strong> la gaz<strong>de</strong> confort, sentimente că<br />
sunt aşteptaţi, inclusiv şi în comunităţile pe care le vizitează.<br />
Dezvoltarea turismului înseamnă o necesitate înaltă în servicii specializate şi posibilităţi <strong>de</strong><br />
cazare şi toate se axează pe calitate. Sarcinile dificile ale managerilor includ asigurarea unor<br />
servicii bune, programe <strong>de</strong> odihnă şi realizarea controlului; este <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> importat ca aceşti<br />
consumatori complecşi să realizeze că primesc servicii calitative şi să plătească <strong>pentru</strong> ele (componentele<br />
lor). În multe cazuri agenţiile nu au scopul <strong>de</strong> a oferi o calitate înaltă sau nu există o<br />
monitorizare, ceea ce face programul <strong>de</strong> odihnă necorespunzător cerinţelor şi primitiv.<br />
Ţinând cont <strong>de</strong> toate acestea, se recomandă cu toată responsabilitatea în primul rând <strong>de</strong> a<br />
evalua starea actuală a infrastructurii existente, <strong>de</strong> a investi în aceasta şi apoi <strong>de</strong> a realiza promovarea<br />
propunerilor.<br />
În cazul nivelului <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare actual este necesar <strong>de</strong> a se concentra asupra următoarelor<br />
lucruri:<br />
- turism <strong>de</strong> o singură zi ce nu necesită condiţii foarte calitative <strong>de</strong> cazare;<br />
- <strong>de</strong>zvoltarea turismului <strong>de</strong> camping cu o infrastructură necostisitoare, dar necesară;
224<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
- agenţii economici serioşi trebuie să aibă grijă <strong>de</strong> traducători, în primul rând <strong>de</strong> limba<br />
engleză, posibil – crearea la prima etapă a unui grup mic mobil;<br />
- trebuie să fie pregătiţi ghizii <strong>pentru</strong> însoţirea vizitatorilor în natură, <strong>de</strong> exemplu dintre<br />
învăţători; la acest lucru trebuie să fie atrase femeile, <strong>de</strong> preferinţă ce cunosc engleza.<br />
Promovarea şi planificarea activităţii turistice în aria protejată trebuie să fie un proces bine<br />
organizat, <strong>de</strong>oarece turismul, dacă nu este planificat, controlat şi urmărit pe lângă beneficii poate<br />
aduce şi probleme:<br />
• formarea şi distrugerea potecilor şi locurilor <strong>pentru</strong> tabere, acumularea <strong>de</strong> combustibil şi<br />
creşterea pericolului <strong>de</strong> incendii;<br />
• acumularea <strong>de</strong>şeurilor menajere, poluarea aerului şi apelor;<br />
• <strong>de</strong>ranjarea animalelor şi distrugerea habitatelor, distrugerea malurilor <strong>de</strong> exemplu <strong>de</strong> bărci;<br />
• vandalismul cultural, conflictele dintre utilizatori, formarea mulţimii şi creşterea gălăgiei;<br />
• <strong>pentru</strong> a evita toate aceste lucruri, în primul rând trebuie să fie efectuată planificarea şi după<br />
aceasta să <strong>de</strong>mareze promovarea pe piaţă.<br />
Ţinând cont <strong>de</strong> starea actuală pe teritoriul zonei se recomandă <strong>de</strong> a începe activitatea cu realizarea<br />
prezentărilor complexe pe internet. I<strong>de</strong>al ar fi ca site-ul web să prezinte teritoriul în ansamblu,<br />
inclusiv informaţii <strong>de</strong>spre ţările vecine (<strong>de</strong> exemplu <strong>de</strong>spre parcul naţional natural Nijnednestrovsk)<br />
în toate limbile corespunzătoare (română, rusă, ucraineană şi adiţional cel puţin engleza).<br />
Informaţia ce urmează să fie inclusă: informaţii <strong>de</strong> bază <strong>de</strong>spre teritoriu – <strong>de</strong>scriere succintă; harta<br />
care poate fi tipărită <strong>de</strong> pe pagina web; posibilităţile <strong>de</strong> cazare, cel mai bine să fie indicate pe hartă;<br />
prezentarea sumară a propunerilor; rutele turistice, indicate pe hartă; o listă a organizaţiilor prestatoare<br />
<strong>de</strong> servicii (restaurante, locuri <strong>de</strong> cazare etc.). un capitol special trebuie acordat păsărilor,<br />
<strong>de</strong>oarece este o zonă <strong>Ramsar</strong>, iar doritori <strong>de</strong> a face observaţii asupra păsărilor sunt mulţi în Europa.<br />
3.4. Colaborarea internaţională, creşterea nivelului <strong>de</strong> cunoştinţe ecologice şi<br />
instruirea populaţiei<br />
3.4.1. Colaborarea internaţională<br />
Pentru atingerea scopurilor stabilite este necesar <strong>de</strong> a consolida colaborarea cu partenerii<br />
din regiunea Nistrului <strong>de</strong> Jos, inclusiv Ucraina, un<strong>de</strong> <strong>de</strong>ja sunt folosite structurile existente în<br />
domeniul gestionării ariilor protejate şi turismului.<br />
Este necesar <strong>de</strong> a începe cu schimbul <strong>de</strong> informaţii şi după aceasta cu unele măsuri mici <strong>de</strong><br />
protecţie a naturii, intensificând dialogul şi schimbul <strong>de</strong> informaţii, <strong>pentru</strong> a îmbunătăţi înţelegerea<br />
privind resursele comune. Acestui fapt îi poate contribui un forum comun cu reprezentanţii<br />
comunităţilor locale, gestionarii ariilor protejate (un<strong>de</strong> există), ONG-uri din sectorul silvic,<br />
fermieri, serviciile <strong>de</strong> grăniceri etc. din toate ţările. Este importantă organizarea activităţilor<br />
culturale şi iarmaroacelor în comun.<br />
Este important <strong>de</strong> a sublinia <strong>pentru</strong> reprezentanţii autorităţilor şi persoanele <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizie că<br />
colaborarea transfrontalieră nu reprezintă o pier<strong>de</strong>re a suveranităţii.<br />
Urmează a organiza consultaţii cu serviciile <strong>de</strong> grăniceri şi serviciile <strong>de</strong> securitate, <strong>de</strong> a asigura<br />
informarea acestora, implicându-i şi obţinând susţinere din partea lor,<br />
Se recomandă <strong>de</strong> a informa pe larg <strong>de</strong>spre noile posibilităţi economice şi pieţe <strong>de</strong>schise în<br />
rezultatul colaborării transfrontaliere. Acest fapt va fi ajutat <strong>de</strong> crearea propunerilor comune în<br />
turism, a brandurilor comune (vinurile locale, votcă şi coniac, piersici şi poamă, legume şi peşti,<br />
plante medicinale, articole artizanale şi festivaluri, etc.).<br />
Este necesar <strong>de</strong> a face consultări şi a implica pe cât este posibil serviciile <strong>de</strong> stat şi agenţiile (<strong>de</strong><br />
turism, relaţii externe, agricultură, silvicultură, serviciul cadastral).
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
225<br />
Trebuie căutată susţinerea <strong>de</strong> la persoane sus puse, li<strong>de</strong>rii străini şi naţionali, scriitori, massmedia,<br />
artişti, <strong>de</strong> exemplu se pot organiza prezentări ale rutelor cu participarea mass-media.<br />
Organizatorii diferitor activităţi trebuie să simtă dreptul <strong>de</strong> autor al său şi valorificarea<br />
i<strong>de</strong>ilor personale.<br />
La un anumit nivel <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a colaborării şi în primul rând al gestionării zonei şi finanţare<br />
se pot aplica următoarele instrumente:<br />
- organizarea expoziţiilor comune, inclusiv şi cele mobile;<br />
- editarea unui ziar regional (transfrontalier) <strong>de</strong>dicat protecţiei naturii, turismului şi economiei;<br />
- introducerea unui co<strong>de</strong>x comun <strong>de</strong> comportament <strong>pentru</strong> vizitatori;<br />
- crearea unui centru comun <strong>pentru</strong> vizitatori etc.<br />
O temă importantă <strong>pentru</strong> colaborarea transfrontalieră reprezintă cercetările şi monitorizarea<br />
în comun a speciilor importante (vidra, nurca, etc.), păsări etc. O astfel <strong>de</strong> colaborare nu<br />
doar ajută în lucru, dar oferă posibilitatea <strong>de</strong> a face publicitate regiunii. La etapa dată un monitoring<br />
comun şi vizite <strong>de</strong> schimb <strong>de</strong> experienţă în domeniul protecţiei mediului sunt <strong>de</strong>stul<br />
<strong>de</strong> problematice, dar cercetări în comun <strong>de</strong> exemplu al Universităţilor din Tiraspol şi O<strong>de</strong>sa şi<br />
instituţiilor aca<strong>de</strong>mice din Chişinău pot fi organizate.<br />
3.4.2. Creşterea nivelului <strong>de</strong> cunoştinţe ecologice şi educarea populaţiei<br />
Aceasta reprezintă o temă mare căreia îi sunt <strong>de</strong>dicate rezoluţiile Convenţiei privind diversitatea<br />
biologică, a altor convenţii, există o comisie specială a Uniunii Internaţionale <strong>de</strong> protecţie<br />
a naturii (IUCN). În cadrul organizării educaţiei ecologice şi a excursiilor este necesar <strong>de</strong> atras o<br />
atenţie <strong>de</strong>osebită la propaganda protecţiei biodiversităţii a lumii vegetale şi animale din regiune.<br />
1. Organizarea activităţilor <strong>de</strong> informare <strong>pentru</strong> populaţie, folosind mijloacele mass-media,<br />
cu scopul educării patriotismului faţă <strong>de</strong> plaiul natal şi creşterea nivelului <strong>de</strong> cunoştinţe<br />
<strong>de</strong>spre valorile ei:<br />
✓ diversitatea biologică ce se păstrează aici, în special pădurile seculare şi speciile protejate<br />
la nivel internaţional şi naţional;<br />
✓ monumentele arheologice, natural-istorice şi culturale;<br />
✓ istoria satelor şi tradiţiile lor, folclorul local;<br />
✓ legislaţia <strong>de</strong> protecţie a naturii, inclusiv <strong>pentru</strong>:<br />
• lichidarea atitudinii tradiţional negative a persoanelor şi superstiţii legate <strong>de</strong> astfel <strong>de</strong><br />
animale cum ar fi şerpii şi alte reptile, amfibieni, păsări răpitoare, lilieci;<br />
• prevenirea unor daune posibile monumentelor arheologice, istorice şi culturale.<br />
2. Pentru realizarea acestor activităţi se recomandă:<br />
- organele <strong>de</strong> educaţie urmează să facă accentele corespunzătoare în lucrul cu instituţiile<br />
<strong>de</strong> învăţământ şi profesori, evitând mărirea presiunii şi folosind în procesul <strong>de</strong> instruire<br />
exemple <strong>de</strong>dicate cunoştinţei cu flora, fauna locală şi monumente din regiune;<br />
- învăţătorii împreună cu asociaţiile obşteşti urmează să organizeze „lecţii verzi” inclusiv<br />
în natură;<br />
- autorităţile locale urmează să susţină activitatea în această direcţie realizată <strong>de</strong> către<br />
ONG-uri şi grupurilor <strong>de</strong> iniţiativă;<br />
- implicarea <strong>de</strong> către autorităţile locale în grupurile <strong>de</strong> lucru a voluntarilor <strong>pentru</strong> soluţionarea<br />
problemelor protecţiei mediului, protecţiei pădurilor, speciilor rare etc.;<br />
- colaborarea cu biserica, în baza eticii pozitive a creştinismului;<br />
- <strong>de</strong>zvoltarea organizaţiilor obşteşti cu ajutorul organizaţiilor <strong>de</strong> mediu <strong>de</strong>zvoltate şi donatorilor<br />
corespunzători;<br />
- respectarea şi luarea în consi<strong>de</strong>raţie a intereselor, tendinţelor şi drepturilor comunităţilor locale.
226<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
3. Unul dintre paşii următori trebuie să fie realizarea unei cercetări sociologice, analiza părţilor<br />
interesate.<br />
4. Pe baza acestui sondaj <strong>de</strong> a realiza adunări cu populaţia locală şi o campanie în susţinerea<br />
consolidării gestionării zonei şi creării parcului naţional.<br />
5. Mobilizarea opiniei publice şi creşterea posibilităţilor <strong>pentru</strong> o gestionare a<strong>de</strong>cvată a terenurilor<br />
şi agriculturii. Este necesar <strong>de</strong> a elabora şi a realiza programul <strong>de</strong> creştere a nivelului <strong>de</strong><br />
informare şi instruire <strong>pentru</strong> populaţia locală, ce ar inclu<strong>de</strong>:<br />
o creşterea nivelului <strong>de</strong> cunoştinţe ecologice,<br />
o instruirea în domeniul folosinţei tehnologice a terenurilor în timpul irigaţiei,<br />
o bazele protecţiei plantelor în timpul irigaţiei,<br />
o regulile producerii responsabile ecologice şi producţia ecologic pură, condiţiile exportului,<br />
o informarea şi creşterea cunoştinţelor <strong>de</strong>spre condiţiile pieţii producţiei agricole.<br />
6. Realizarea <strong>de</strong> două-trei ori pe an în instituţiile <strong>de</strong> învăţământ <strong>pentru</strong> profesori, elevi, stu<strong>de</strong>nţi<br />
ore informaţionale <strong>de</strong>spre posibilităţile turismului regiunii şi atitudinea grijulie faţă <strong>de</strong><br />
valorile naturale, precum şi <strong>de</strong>spre rolul important al securităţii ecologice <strong>pentru</strong> o <strong>de</strong>zvoltare<br />
cu succes a turismului.<br />
7. O direcţie importantă <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a turismului ecologic este lucrul cu corpul didactic şi<br />
cu elevii pe baza următoarelor activităţi:<br />
• organizarea şi realizarea seminarelor tematice şi a consultaţiilor metodice <strong>pentru</strong> profesori, în<br />
primul rând <strong>pentru</strong> profesorii <strong>de</strong> ecologice, biologie, geografie, etc.;<br />
• acordarea liceelor şi şcolilor a literaturii <strong>de</strong> specialitate privind problemele ecologicei, protecţiei<br />
diversităţii biologice şi peisajere, organizarea turismului şi elaborarea rutelor turistice<br />
<strong>pentru</strong> copii;<br />
• organizarea şi realizarea excursiilor şcolare, a taberelor ecologice <strong>pentru</strong> copii şi a expediţiilor,<br />
practicii <strong>de</strong> câmp;<br />
• atragerea elevilor la participarea în sărbătorile şi acţiunile ecologice, inclusiv în cele internaţionale,<br />
cum ar fi ziua protecţiei animalelor, ziua păsărilor, ziua pământului, ziua zonelor<br />
ume<strong>de</strong> (Convenţia <strong>Ramsar</strong>), „Ruta parcurilor”, ziua internaţională <strong>de</strong> protecţie a mediului,<br />
ziua internaţională a turismului;<br />
• pot fi organizate rute locale transfrontaliere <strong>pentru</strong> elevi cu implicarea serviciilor <strong>de</strong> grăniceri.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
227
228<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
229
230<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ<br />
Рамсарским сайтом «Нижний Днестр<br />
(проект)<br />
Акронимы<br />
ЕС – Европейский Союз<br />
ККМ - Красная Книга Молдовы<br />
ККП - Красная Книга Приднестровья<br />
ККУ - Красная Книга Украины<br />
МСОП – Всемирный союз охраны природы<br />
МОС - Министерство окружающей среды Молдовы<br />
НЭС - Национальная экологическая сеть Молдовы<br />
ОС - Операционный список Концепции Национальной экологической сети.<br />
ПМР – Приднестровье<br />
ФПТОГ – Природные территории, охраняемые государством<br />
Часть первая. ОПИСАНИЕ<br />
1.1. Расположение, размер и доступность<br />
231<br />
Территория Рамсарского сайта «Нижний Днестр» находится в юго-восточном выступе<br />
Молдовы, в 8 км южнее г. Бендеры и в 40 км от Одессы близ села Паланка (по карте).<br />
Центром сайта является с. Кросмаз координаты которого 46 o 37’ 54’’ северной широты и<br />
29 o 40’ 10’’ восточной долготы. Сайт включает территорию 6 сел восточной части района<br />
Кэушень и 11 сел северной и восточной части района Штефан-Водэ, на левом берегу<br />
реки Днестр и на востоке, юге и юго-востоке граничит с Одесской областью Украины. По<br />
современным подсчетам, общая площадь составляет 60638 га, и включает 18 природных<br />
комплексов (Рисунок 1 на цветной вкладке), самые крупные среди них: Копанка-Леунтя<br />
– 2397 га, Талмазские плавни – 1592, Заозерное-Нукарь – 1542, Чобурчиу-Раскаець – 1234<br />
и Олэнешть-Крокмаз – 1478 га.<br />
Зона строгой охраны (А) составляет 1801,89 га и включает наиболее ценные территории<br />
12 природных комплексов, среди которых наиболее крупные - в комплексах Талмазкие<br />
плавни, Тудора-Паланка, и Копанка-Леунтя. Буферная зона экологической реконструкции<br />
(В) в целом составляет 3561,5 га и включает ценные территории, которые<br />
нуждаются в специальном управлении для увеличения и сохранения природных ресурсов,<br />
расположенные в 15 комплексах. Зона с ограниченной экономической активностью<br />
(С) составляет 10079 га и включает более 60 территорий, расположенных в 14 природных<br />
комплексах. Эти земли наиболее вовлечены в экономическое использование, которое<br />
должно быть частично ограничено, в связи с необходимостью увеличения их ресурсных<br />
качеств или регулирования доступа посетителей в рамках рекреационного использования.<br />
В зону С включены 32 объекта – пастбища, которые нуждаются в специальном<br />
управлении в целях повышения продуктивности и экологической емкости для флоры и<br />
фауны. Зона экономической активности (D) составляет около 45195,61 га.
232<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Территория легко доступна, расстояние от столицы Молдовы г. Кишинева по трассе<br />
Кишинев – Анений Ной - Кэушень – Белгород–Днестровск составляет 75 километров до<br />
северной границы парка и 100 километров до центра (с. Талмаза), а до границы с Украиной<br />
(с. Паланка) – 156 километров.<br />
Расстояние от г. Одессы по дороге через таможню «Маяки» до юго-восточной границы<br />
сайта составляет 60 километров, до центра – 110 км. Расстояние от Белгород-Днестровска<br />
до южной границы сайта – 40 км через таможню «Староказачье», до центра – 85 км.<br />
Расстояние от города Тирасполь через город Бендары до северо-восточной границы<br />
(с. Копанка) - 35 км, до центра - 50 км. Расстояние от города Тирасполь через село Кицкань<br />
до северо-восточной границы сайта (с. Копанка) - 15 км. Расстояние от города Бендеры<br />
до северо-восточной границы - 2 км. Расстояние от села Глиное до восточной границы<br />
сайта через мост у села Рэскэець - 40 км, до центра – 25 км. Расстояние от г. Кэушэнь<br />
до границы сайта – 10 км, до центра - 25 км. Расстояние от г. Штефан Водэ до границы<br />
сайта – 5 км, до центра сайта – 15 км. Единственным географическим препятствием<br />
для доступа на территорию является река Днестр и ее рукав, будучи северо-восточной<br />
границей сайта.<br />
В соответствии с стандартами, существующими в туризме, все дистанции менее чем<br />
50 км между туристическими объектами или от точки отъезда группы, считаются короткими.<br />
Дистанции между туристическими объектами от 50 км до 100 км являются<br />
средними и рекомендуются для организации отдыха (туристических маршрутов) в выходные<br />
дни. Дистанции свыше 100 км рекомендуются для маршрутов, рассчитанных<br />
на 2 дня и более.<br />
1.2. Правовой статус и история создания охраняемой территории<br />
Рамсарская территория «Нижний Днестр» выделена благодаря исследованиям, описанию<br />
и картированию основных биологических ценностей, выполненным Экологическим<br />
обществом «BIOTICA». Территория получила официальный международный статус<br />
сайта 1316 (3MD003) в Рамсарской конвенции 20 августа 2003 г. на базе документов,<br />
подготовленных в сотрудничестве с Министерством окружающей среды и поданных в<br />
Секретариат конвенции.<br />
Согласно Закону об охране окружающей среды (Nr.1515 от 16.06.93), природные ресурсы<br />
– земля, недра, вода, флора и фауна, являются национальным достоянием Республики<br />
Молдова (Ст. 4, часть 1). Право распоряжения всеми природными ресурсами Республики<br />
Молдова во имя государства принадлежит Парламенту (часть 2).<br />
Ст. 7 (часть 3) Закона о фонде природных территорий, охраняемых государством №<br />
1538-XIII, предусматривает, что в состав фонда охраняемых территорий могут быть включены<br />
и земли, находящиеся в частной собственности, остающиеся в дальнейшем собственностью<br />
владельцев. Часть 2 этой статьи указывает, что земли объектов и комплексов фонда<br />
охраняемых территорий предназначенные для охраны природы, являются частью публичной<br />
собственности, не могут быть приватизированы, сданы в аренду, и имеют режим<br />
охраны и хозяйствования, установленный действующим законодательством.<br />
В соответствии с Законом о внесении изменений и дополнений в Закон о фонде природных<br />
территорий, охраняемых государством, № 1538-XIII от 25 февраля 1998 г. (№ 354-XVI от<br />
22.12.06), Рамсарский сайт «Нижний Днестр» введен в число территорий, охраняемых государством<br />
(ГЛАВА 131. ВОДНО-БОЛОТНЫЕ УГОДЬЯ МЕЖДУНАРОДНОГО ЗНАЧЕНИЯ).<br />
Статья 82’ (2) устанавливает, что земли водно-болотных угодий международного значения<br />
остаются в собственности землевладельцев, их управление осуществляется согласно
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
233<br />
планам управления, разработанным в соответствии с Типовым положением о водноболотных<br />
угодьях.<br />
Типовое положение о водно-болотных угодьях международного значения 12 устанавливает,<br />
что:<br />
такие угодья управляются с целью упорядочивания отношений в области их защиты,<br />
сохранения и устойчивого использования, независимо от формы собственности<br />
(ст. 9);<br />
управление природными территориями выполняется на основании зонирования,<br />
введенного через план управления, утвержденного центральным органом охраны<br />
окружающей среды, с одобрения Академии наук Молдовы (ст. 10).<br />
Основные принципы (ст. 11 Типового положения) управления данными угодьями:<br />
предотвращение негативных воздействий экономической деятельности на влажные<br />
зоны международного значения;<br />
поддержка деятельности по их рациональному использованию, сохранению и<br />
устойчивому развитию;<br />
осуществление действий, необходимых для сохранения и повышения биологического<br />
разнообразия.<br />
Согласно ст. 12, обладатели земель обязаны:<br />
обеспечивать соблюдение охранного режима Рамсарских угодий;<br />
устанавливать на границах Рамсарских угодий ограничительные знаки, предупредительные<br />
табло, указатели;<br />
принимать меры по ликвидации существующих источников загрязнения;<br />
создать очистные сооружения и обеспечить их эффективное функционирование;<br />
оперативно информировать территориальные структуры центрального органа<br />
охраны окружающей среды и центральный отраслевой орган управления водным<br />
фондом об авариях, которые могут нанести вред гидрологическому режиму или<br />
причинить ущерб растениям и животным.<br />
По существу, ст. 12 создает привелегию обладателей земель участвовать в сохранении<br />
природных, природно-исторических и культурных ценностей, получая от этого выгоды<br />
при разумном подходе, в том числе от альтернативных и непрямых источников дохода<br />
(использование брэнда, туризм, долговременное природопользование).<br />
Охрана и защита влажных зон международного значения обеспечивается властями, в<br />
распоряжении которых они находятся (ст. 20). Вокруг этих зон устанавливается защитная<br />
зона шириной 1000-1500 м, где это необходимо (ст. 21), которая вносится в документацию<br />
градостроительства и управления территориями (ст. 22).<br />
В соответствии со ст. 29 Типового положения, регламент Рамсарского сайта 1316 включает<br />
правовые установления названного документа и следующие части Плана управления:<br />
2.1 Значение территории (основания для развития режима охраны и управления)<br />
2.2 Перспективные цели управления, 2.3.3 Главные направления управления, 2.4. План<br />
зонирования, часть третья План Действий, а также Приложения к данному документу.<br />
В соответствии со Статьей 12 Закона о природно-заповедном фонде Приднестровской<br />
Молдавской Республики (№ 719-З-III от 60.01.2006), в число основных задач государства<br />
в области функционирования природно-заповедного фонда является (з) соблюдение<br />
международных конвенций, соглашений и программ в сфере организации, охраны<br />
и функционирования охраняемых природных территорий.<br />
Закон ПМР о животном мире (2004) в Статье 10 «Основные принципы государственного<br />
управления в области охраны и использования объектов животного<br />
12 Постановление Правительства Республики Молдова Nr. 665 от 2007-06-14
234<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
мира» устанавливает: «(з) приоритет международного права в области использования и<br />
охраны животного мира, охраны и восстановления среды его обитания».<br />
Эти положения можно рассматривать в качестве основы для применения Рамсарской<br />
конвенции. В то же время, согласно Статье 6 Закона ПМР об охране окружающей среды<br />
(редакция по состоянию на 05.10.2009), включение объектов международного значения<br />
в природно-заповедный фонд находится в компетенции Верховного Совета ПМР и происходит<br />
по представлению Президента ПМР.<br />
На территории сайта для сохранения генофонда с целью воспроизводства промысловоценных<br />
видов ихтиофауны, учрежден Государственный ихтиологический заказник «Турунчук»<br />
площадью 137,5 га. (Постановление Верховного Совета Приднестровской Молдавской<br />
Республики «Об утверждении перечня объектов, комплексов и территорий<br />
природно-заповедного фонда Приднестровской Молдавской Республики» от 27 января<br />
2010 г. N 2938). Участок включат сектор Турунчука от с. Чобручи до моста в с. Глиное. Заказник<br />
подчинен Министерству природных ресурсов и экологического контроля ПМР,<br />
которое в настоящее время разрабатывает Положение о заказнике.<br />
1.3. Физические характеристики окружающей среды<br />
1.3.1. Климат<br />
Климат сайта умерено континентальный и зависит, главным образом, от влияния Черного<br />
Моря, в то время как основные черты климата региона определяются господством<br />
воздушных масс с Атлантического океана. Преобладающие ветры дуют с севера и востока<br />
со средней скоростью 2-5 м/с. Среднегодовые данные: температура 9-10°C (минимальная<br />
-29°C, максимальная +38°C), количество осадков около 450 мм, 2/3 из них падают<br />
в период апрель-ноябрь. Зимы в основном мягкие, даже если зимой бывают сильные<br />
морозы. Средняя толщина снежного покрова – 10 см, сохраняющийся в среднем около<br />
30-40 дней. Лед покровает рекеу в среднем 4-15 дней. Таяние снега начинается в нчале<br />
марте. Весна обычно теплая, средняя температура не превышает 22°C. Раннее лето засушливое,<br />
но часто с продивными дождями. Лето довольно жаркое, осень до ноября теплая<br />
с небольшими дождями. Среднегодовая сумма положительных температур достигает<br />
3500-3700°С, а активных температур (выше 10°С) - 3200-3300°С. Нередко отмечаются<br />
заморозки, засухи, суховеи, грозы, град, ливни, метели, оттепели.<br />
Зима теплая и влажная. Холодные дни часто сменяются оттепелями и безморозными<br />
днями, с повышением среднесуточных температур воздуха выше 5°С. Преобладает<br />
облачная и пасмурная погода, с осадками в виде дождя и снега. Весна характеризуется<br />
большой изменчивостью погоды. Нередки резкие смены потеплений и похолоданий, дождливых<br />
и сухих периодов. В конце марта происходит устойчивый переход температуры<br />
воздуха через 5°С, во второй декаде апреля через 10°С. Однако возможность заморозков<br />
сохраняется даже в мае. Лето солнечное, жаркое и засушливое. Осадки летнего периода<br />
чаще всего ливневого характера, иногда сопровождаются сильным ветром и градом. Высокие<br />
температуры воздуха устойчивы. Средняя температура июля 21 - 22°С, максимальные<br />
температуры достигают отметки 40°С. Осень теплая и продолжительная. Среднесуточная<br />
температура воздуха ниже 10°С опускается в октябре, а ниже 5°С в конце первой<br />
половины ноября. Первые заморозки иногда отмечаются в конце сентября, чаще в середине<br />
октября.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
1.3.2. Топография и физическая география<br />
235<br />
Рельеф территории, в целом, варьирует в зависимости от ширины речной долины и<br />
прилегающих террас, в зоне сильного меандрирования Днестра. Средняя высота сайта<br />
- 22 м над уровнем моря, наибольшая высота – 193 м над у. м. находится на краю водораздела<br />
западнее с. Копанка, а самое низкое место – -1.75 м ниже уровня моря – в долине<br />
между селами Крокмаз и Олэнешть.<br />
Северно-западная более компактная и холмистая часть сайта (приблизительно до широты<br />
с. Пуркарь) покрывает две трети территории. Здесь расположены наиболее крупные<br />
лесные урочища – нагорные Копанка-Леунтя, Чобурчиу-Нагорное и пойменное Талмазские<br />
плавни, а также многочисленные небольшие леса. Долина реки в данной части<br />
занимает немногим меньше половины его площади.<br />
Юго-восточная меньшая часть включает одно среднее по размерам лесное урочище<br />
(Императорское) и несколько мелких лесных плантаций на террасах, почти непрерывную<br />
полосу пойменных лесов на глубоких меандрах, объединенную прибрежной лесополосой,<br />
и окраину тростниковых плавней лимана Днестра.<br />
Нагорная (террасовая) часть рельефа формирует местную водосборную площадь(29000<br />
га), которая практически полностью расположена в пределах сайта, что является его спецификой.<br />
Это означает, что поверхностный сток не может нести загрязнения с прилегающих<br />
земель, кроме как по течению Днестра. Крутизна склонов варьируют в пределах от 4 o<br />
-16 o , но встречаются также очень крутые уклоны террас. Склоны современного оползневого<br />
происхождения волнистые, их поверхность осложняется балками, оврагами и оползнями;<br />
древнеоползневые (versanții <strong>de</strong> alunecări străvichi) склоны – выпуклые в профиле. Более<br />
пологие склоны заняты сельскохозяйственными землями. Склоны более 6 o занимают 15%,<br />
тогда как водоразделы, днища балок и поймы - около 2/3 территории.<br />
Природный рельеф долины Днестра представляет собой систему перемежающихся<br />
плоских гребней и неглубоких понижений между ними. Они имеют серповидную форму<br />
и ориентированы по спирали. Осушенная часть поймы занята сельскохозяйственными<br />
землям, и рельеф существенно выровнен.<br />
Вниз по течению прибрежная зона поймы имеет более плавный рельеф. Часть сайта<br />
ниже по течению реки после с. Крокмаз имеет в долине узкий, низкий и достаточно плавный<br />
водораздел (гриву) не шире 50-100 м, который отделяет крупную пойменную часть<br />
от русла реки.<br />
Ландшафт вдоль реки включает леса и старые лесопосадки, заболоченные редколесья,<br />
обширные мелководные водоемы с водно-болотной растительностью, а также луга, которые<br />
из-за нерегулируемого выпаса в преобладающем большинстве превращены в деградированные<br />
пастбища. Вдоль берега обоих рукавов Днестра встречаются рыбоводческие<br />
пруды, в основном заброшенные. Река формирует в главном течении около 30 меандров,<br />
многие из которых наполовину или почти полностью замкнуты. В пределах некоторых<br />
речных петль размещены сады и другие сельскохозяйственные угодья, большинство<br />
из которых сопровождаются полосками леса. Берега в главном течении реки вне<br />
леса в основном защищены лесополосами, а вдоль рукава Турунчук они сильнее расстроены,<br />
лучше сохранившись в на левом берегу (на острове Турунчук). Остальная часть долины<br />
до Молдо-Украинской границы занята обрабатываемыми полями.<br />
Характеристики поймы. Фрагмент поймы на о. Турунчук, располагающийся между<br />
двумя рукавами, Днестр и Турунчук, входит в дельту, большая часть которой относится к<br />
Украине; это комплекс реликтовых и трансформированных местообитаний. Все пойменные<br />
территории, включая покрытые сетью дренажных каналов сельскохозяйственные
236<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
земли, связаны рекой, водоохранной полосой и каналом, сформированным после строительства<br />
государственной противопаводковой дамбы вдоль правого берега главного течения.<br />
Северо-западная часть поймы это очень широкая долина, большая часть которой<br />
влючена в сайт. По ней проходит Старое (Слепое) Русло Днестра, обшей длиной достигавшее<br />
около 40 км, но сохранившееся на протяжении около 32 км. Главным ядром сайта<br />
является урочище «Талмазские плавни», включающее лесные массивы с многочисленными<br />
полянами, озеро (24 га), почти замкнутую петлю старицы, недавно отсоединившейся<br />
от Днестра, постоянные залитые и пересыхающие каналы, лужи, болота, луга и участки<br />
заброшенных сельхозугодий. Третья по размерам часть поймы расположена между селами<br />
Олэнешть и Крокмаз, где находится самая низкая точка страны.<br />
1.3.3. Геология<br />
Общее описание. Территория сайта находится на краю восточно-европейской тектонической<br />
платформы, и долина Днестра располагается между двумя тектоническими обрывами<br />
- зона, где землетрясения могут достигнуть мощности 6 баллов. Современная<br />
тектоническая активность региона подтверждается сейсмичностью 6-7 баллов и современным<br />
поднятием земной коры с амплитудой до +2 мм/год и опусканием территории<br />
нижнего течения Днестра, достигающего на крайнем юге - 2 мм/год. Северная часть территории<br />
сформирована во время Сарматской трансгрессии Миоцена, представленной<br />
известняками, глинами и песками; водораздельные пространства – во время Понтической<br />
трансгрессии Плиоцена. Породы миоцена распространены на всей территории и<br />
представлены осадками от морских до континентальных фаций, которые обнажаются в<br />
долинах Днестра и его притоков. Наиболее низкие участки поймы представлены отложениями<br />
верхней толщи бессарабского подъяруса сарматского яруса, в составе которых заметную<br />
роль играют известняки, наряду с глинами и песками. На более высоких участках<br />
роль известняков в разрезе уменьшаетя, а увеличивается роль глин. В нижней части<br />
склона поймы р. Штюбей, в днищах балок встречены отложения херсонского подъяруса,<br />
представленного песками, известняками и прослоями глин. Верхние части склонов и<br />
низкие водоразделы сложены отложениями нерасчлененной толщи херсонского подъяруса<br />
– меотического яруса – пески, алевролиты, глины. Наиболее высокие водоразделы<br />
сложены породами Понтического яруса. Это, в первую очередь, разноцветные глины<br />
с прослоями алевролитов твардицеого горизонта, а также пески, глины и известняки<br />
еовороссийского подъяруса. Четвертичный период предсталвлен отложениями эоловоделювиального<br />
генезиса на водоразделах, делювиального, элювиально-делювиального и<br />
коллювиального генезиса в верхних частях склона, отложениями аллювиальных террас<br />
(самая древняя из которых Х) в средней и нижней части склона, пойма представлена современным<br />
аллювием.<br />
Минеральные источники есть около с. Слобозия на глубинах 30-50 м. Река довольно<br />
сильно петляет, образуя почти замкнутые меандры и слабо синусоидные фрагменты.<br />
Правые берега крутые, 1-3 м высотой. Ширина поймы составляет 3-8 км. Верхние террасы<br />
речной долины иногда обрывистые и пересечены оврагами, но в основном умеренно<br />
крутые с фрагментами оползней. Этот регион – часть Сарматского моря, поэтому геологический<br />
субстрат соленый, минеральные воды обнаружены во многих местах сайта.<br />
Палеонтология. Сайт включает три хорошо известных палеонтологических местонахождения<br />
ископаемой фауны позднего Миоцена, обнаруженные в системах оврагов. Эти<br />
места имеют статус памятников природы.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
237<br />
Здесь найдены кости многих млекоптающих, среди которых:<br />
Хищные (Carnivora) – Simocyon primigenius Wagn., Mustela palaettica Weit. ,Ictitherium<br />
robustum Gaug., Crocuta eximia (Roth. Et Wagn)., саблезубые махайроды Machirodus<br />
schlosseri Weit. Machairodus cultri<strong>de</strong>ns Gaud.,<br />
Хоботные (Proboscidae) – Choerolophodon pentalici (Gaud et Lart.), мастодонт Mostodont<br />
sp. и динотерий Deinotherium giganteum Kauh.;<br />
Непарнокопытные (Perissodactyla) – предки лошадей Hipparion cf. gromova Gab. и<br />
Hipparion cf. moldavicum Grom., носороги Aceratherium incisivum Kauh. и Dicerorhinus<br />
schleiermachheri (Kaup.);<br />
Парнокопытные (Artiodactyla) – Cervus sp. Paleotragus rouenii Gaud., Helladotherium<br />
divernoyi (Gaud et Lart.), Tragocerus frolovi Pavl., Palaeoryx stutzeli Schlos., Gazella <strong>de</strong>perdita<br />
(Gervalis).<br />
Есть также древние черепахи (Reptilia, Testudines) – Protestudo bessarabica (Rjab.).<br />
В целом, территория является зоной палеонтологических ископаемых в устьевой части<br />
реки.<br />
1.3.4. Почвы<br />
Почвенный покров сформировался в основном на четвертичных отложениях, которые<br />
представлены лёгкими глинами, тяжёлыми, средними и лёгкими суглинками, а также<br />
супесями (особенно в пойме реки Днестр).<br />
На территории сайта представлены 2 основных типа почв - пойменные и почвы на<br />
террасах Днестра (последнее касается земель большинства cел правобережья– Талмаза,<br />
Чибурчиу, Рэскэець, Пуркарь, Олэнешть, Крокмазы, Тудора, Паланка), где преобладают<br />
полнопрофильные чернозёмы. В восточной части расположены водораздельное плато и<br />
склоны, большинство из которых с эродированными почвами (Плоп – Штюбей, Грэдиница,<br />
Попяска и др.).<br />
1.3.4.1. Почвы правобережья<br />
В целом преобладают карбонатные чернозёмы (26,9%), меньшие площади заняты<br />
обыкновенными черноземами (8,2%) и ксерофитно-лесными почвами (6,1%), приуроченными<br />
к небольшим участкам лесов из дуба пушистого. В пойме Днестра встречается<br />
вся гамма аллювиальных почв, в балках – делювиальные почвы.<br />
На территории выделено более 60 разновидностей почв (Приложение 1). По плодородию<br />
первое место занимают чернозёмы обыкновенные и чернозёмы карбонатные мощные<br />
(оценочный балл более 80). Запасы гумуса в метровом слое чернозёмов обыкновенных<br />
и карбонатных составляют 250–310 т/га. Например, в Паланке запасы гумуса в метровом<br />
слое карбонатных чернозёмов составляют 300–340 т/га, по содержанию гумуса в<br />
пахотном слое их относят к среднегумусным. Потенциальное плодородие этих почв довольно<br />
высокое, однако, проявиться оно может лишь при достаточном количестве влаги,<br />
их необходимо беречь, чтобы они не перешли в категорию слабосмытых. В Приложении<br />
1 указано содержание гумуса в метровом слое основных подтипов почв, и по каждой<br />
коммуне даны площади всех разновидностей почв с оценочным балом по свойствам.<br />
На пойме, по днищам влажных и сухих балок, где грунтовые воды залегают на глубине<br />
0,5–4,5 м, сформировались луговые “мочары”, лугово–чернозёмные, аллювиальные<br />
луговые типичные и смытые, а также солонцевато–засоленные слоистые почвы.
238<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Встречаются аллювиальные иловато–болотные и другие почвы длительного и временного<br />
увлажнения. Гранулометрический состав почв разнообразный.<br />
Площадь деградированных и избыточно увлажнённых почв составляла в 2004 г. 43,4%.<br />
(В в 80–е годы 20 века на этой территории все подтипы чернозёмов приблизительно на<br />
1/3 были представлены эродированными разновидностями). Эродированные почвы,<br />
утратившие своё естественное плодородие занимали большие площади: слабосмытые<br />
– 5 652 га, среднесмытые – 4 468 га, сильносмытые – 1 672 га. В соответстии с общей тенденцией<br />
в стране за прошедшие с тех пор годы площадь смытых земель, вероятно, возросла.<br />
Все эти почвы вовлечены в сельскохозяйственный оборот. Соседствующее расположение<br />
почв несмытых и смытых, относящихся к разным степеням эродированности,<br />
создаёт пестроту почвенного покрова, ведёт к его усиленной фрагментации. Это явление<br />
может достаточно сильно сказываться на состоянии агроландшафтов.<br />
Аллювиальные (пойменные) почвы, как особый тип почв, занимают одно из ведущих<br />
мест в почвенном покрове сайта. Пойменные почвы – это молодые почвенно–аллювиальные<br />
образования. Аллювиальные процессы заключаются, с одной стороны, в русловой<br />
эрозии приводящей к переформированию русла и прилегающих к нему участков поймы<br />
(переодическому их «омолаживанию»), а с другой - в аккумуляции на поверхности поймы<br />
твёрдого стока реки. Их влияние на почвообразование может быть очень слабым (в<br />
снежный период, на удалённых от русла территориях) и самым радикальным – вплоть<br />
до уничтожения почвы (во время паводков на прирусловых территориях). В долине Днестра<br />
происходит периодическое затопление его поймы речной водой, при этом предельно<br />
увлажняются почвы и вся подстилающая толща аллювиальных отложений. Это обуславливает<br />
более гидроморфный характер почвообразования в пойме. Важной особенностью<br />
пойменных почв является их высокая биогенность, обуславливающая ускорение<br />
круговорота веществ и почвообразовательного процесса.<br />
Пойменные почвы правобережья в зависимости от условий почвообразования, географического<br />
расположения, уровня залегания грунтовых вод, можно условно включить<br />
в 3 почвенно-мелиоративных района: высокой, хорошо дренируемой поймы; слабо дренируемой<br />
поймы; низкой, плохо дренируемой и заболоченной поймы.<br />
На территории первого района (между селами Копанки и Чобручи) преобладают незасолённые<br />
луговые типичные (49,5%) и слоистые (32,1%) почвы. Слитые луговые почвы<br />
занимают более 13%, а на долю лугово–иловато–болотных приходится 2,7% площади.<br />
Хорошая естественная дренированность поймы – наиболее существенная особенность<br />
этого района. Солонцевато–засоленные почвы здесь почти отсутствуют.<br />
Второй почвенно–мелиоративный район, расположенный между селами Чобручи и<br />
Олонешть, включает пойменные почвы сёл Чобручи, Рэскаець, Пуркарь. Притеррасная<br />
пониженная пойма хорошо развита и занимает около 25% площади. С ухудшением степени<br />
естественной дренированности во втором районе увеличивается площадь солонцевато–засоленных<br />
и гидроморфных почв (лугово–иловато–болотных и иловато–болотных).<br />
В большей или меньшей степени засолением охвачено около 6%. Площадь иловато–болотных<br />
и лугово–иловато–болотных почв увеличивается по сравненнию с первым<br />
районом с 2,7% до 7,2%. Однако преобладающее положение в составе почвенного покрова<br />
здесь также занимают незасоленные луговые типичные (45,6%) и луговые слоистые<br />
(29,9%) почвы. На долю луговых слоистых почв приходится 16,6% площади.<br />
Наихудшими почвенно–мелиоративными условиями отличается третий район, расположенный<br />
в низовиях реки между Олонешть и Паланка. В нём нахдятся поймы Олонешть,<br />
Крокмаз, Тудора, Паланка. По площади он равен первому (16 тыс. га). Продолжительность<br />
затопления поймы может доходить до 120 и более дней в году. Пойменные
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
239<br />
отложения представленны здесь преимущественно тяжёлыми суглинками и глинами и<br />
только прирусловые участки – заиленными песками и супесями.<br />
В результате устойчивого во времени подпора поверхностных и грунтовых вод засолением<br />
могут быть охвачены и низкие и высокие участки поймы. Здесь сосредоточены<br />
обычно наиболее крупные участки настоящих солончаков, а на освоенных и орошаемых<br />
несколько десятилетий назад землях, появились очаги вторичного засоления. Например,<br />
такая картина представлена в пойме Крокмаз–Олэнешть, где засоление произошло<br />
в результате антропогенного воздействия. Общая площадь солонцевато–засоленных<br />
почв составляла в этом районе 14,7%, для их улучшения необходимо проведение<br />
дренажных работ, промывки и гипсования. Незасолённые луговые слоистые почвы занимают<br />
27%, луговые типичные – 33%, луговые слитые – 15,5% всей площади. Грунтовые<br />
воды повышенной минерализации (3–10 и более г/л) с различным составом солей расположены<br />
близко к поверхности почвы (до 2,5 см). Состав солей здесь бывает самым различным,<br />
но соду они содержат редко и в небольших концентрациях.<br />
Из всех разновидностей почв, встречающихся в пределах Рамсарского сайта «Нижний<br />
Днестр», можно выделить доиминирующие почвы: обыкновенные и карбонатные чернозёмы,<br />
аллювиальные луговые. Они широко распространёны, издавна используются в<br />
земледелии, потеряли много гумуса, но сохранили свои генетические особенности и их<br />
плодородие необходимо сохранять.<br />
На небольших площадях встречаются редкие почвы (Приложение 1), обладающие<br />
оригинальными чертами, высокой биогенной активностью и сохранившие природное<br />
плодородие. Такие почвы представляют особый интерес с практической и научной точки<br />
зрения. К ним можно отнести остепняющиеся аллювиальные почвы, называемые также<br />
лугово–чернозёмными. Они приурочены к высоким участкам поймы, вышедшими<br />
из пойменного режима, затапливаются только высокими паводками (редко и непродолжительно),<br />
аллювиальный процесс сильно ослаблен. Близки к карбонатным чернозёмам<br />
низких пойменных террас и представляют переходную группу от пойменных луговых к<br />
карбонатным чернозёмам. Эти почвы отличаются высоким содержанием гумуса (до 5%<br />
в верхнем горизонте), выраженной зернисто–комковатой структурой. Они представляют<br />
высокий научный интерес, поскольку являются эволюционным переходом от аллювиальных<br />
почв к зональным чернозёмам в самой ранней стадии развития. Присутствуют<br />
почвы высшего достоинства. Это полнопрофильные чернозёмы обыкновенные, а также<br />
лугово чернозёмные и аллювиальные, оцениваются от 80 до 100 баллов. Карбонатные<br />
полнопрофильные чернозёмы, оценивающиеся в 72 балла, не обладают высоким бонитетом,<br />
но также важны.<br />
1.3.4.2. Почвы Левобережья<br />
Почвы острова Турунчук и междуречья р. Днестр и старого русла Днестра (с. Кременчук)<br />
сформировались под влиянием поемных и аллювиальных процессов реки и развития<br />
травяной растительности. В недавнем прошлом территория постоянно подтапливалась<br />
весенними и летними подъемами уровня воды в р. Днестр, а раз в четыре-пять лет<br />
их затапливал высокий продолжительный паводок.<br />
Почвообразующими породами послужили наносимые паводковыми водами аллювиальные<br />
отложения различного механического состава. Легкие, супесчаные и легкосуглинистые<br />
наносы располагаются, в основном, в повышенной прирусловой части поймы<br />
при высокой скорости движения паводковых вод и непродолжительном затоплении.<br />
В центральной пойме, более пониженной, со сложным микрорельефом, при медленном
240<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
течении и продолжительном затоплении отлагаются тяжелосуглинистые и глинистые<br />
фракции. Складывающийся рельеф поймы влияет на уровень стояния грунтовых вод и<br />
продолжительность паводка и, вместе с луговой травянистой растительностью, определяет<br />
почвенное разнообразие.<br />
Почвы территории представлены 21 почвенной разностью, в основном, пойменными<br />
луговыми типичными (зернистыми) и слоистыми почвами различного механического<br />
состава (92% от общей площади), а также иловато-болотными, болотными и почвами<br />
с высоким уровнем залегания грунтовых вод (Приложение 2). Почвы бедны нитратами<br />
– 20-80 мг/кг почвы и отличаются высокой обеспеченностью усвояемыми фосфатами<br />
– 100-150 мг/кг почвы и калием – 300-400 мг/кг почвы. Реакция почвенного раствора<br />
нейтральная или слабощелочная рН 7,0-7,4.<br />
Пойменные луговые типичные (зернистые) и слоистые почвы отличаются большой<br />
мощностью горизонта с гумусом, иногда более 150 см. Небольшое содержание гумуса<br />
– 2,52-3,31% в глинистых и тяжелосуглинистых и около 1% – в супесчаных почвах, оно<br />
медленно убывает с глубиной, за исключением часто встречающихся мест с прослойками<br />
погребенных почв. Несмотря на низкое содержание, запасы гумуса в слое 1 м довольно<br />
велики и варьируют от 300-500 т/га до 90-130 т/га. Слоистые почвы сохранили<br />
по профилю слои паводковых отложений, а почвенная структура не выражена. В типичных<br />
(зернистых) почвах слоистость нивелирована. И те и другие почвы достаточно плодородны<br />
и только на супесчаных и легкосуглинистых почвах (в большей части в прирусловой<br />
пойме) потенциальная продуктивность ниже. Эти почвы с богатым плодородным<br />
потенциалом, от 70 до 86 баллов, занимают 86% территории.<br />
На участках центральной поймы с близким залеганием грунтовых вод 30±80 см (блюдцеобразные<br />
западины, периферия пойменных озер и стариц, и др.) образуются иловатоболотные,<br />
а в наиболее пониженных местах – болотные почвы. Эти места заняты ассоциациями<br />
тростника, а также осок и тростника с рогозом, с редким мелким ивняком. Промежуточное<br />
место занимают луговые слоистые почвы, с близким (от 80 до 150 см в зависимости<br />
от сезона и паводков) залеганием грунтовых вод.<br />
По многолетним наблюдениям, грунтовые воды находятся на глубине от 0 до 4 м. Наиболее<br />
глубоко они залегают в прирусловой полосе, а в центральной пониженной части<br />
они близко подходят к поверхности. Самые низкие горизонты грунтовых вод устанавливаются<br />
поздней осенью, а самые высокие – весной. Содержание солей в грунтовых водах<br />
изменяется в пределах от 0,9 (пресное) до 7,3 г/дм 3 (среднеминерализированное) плотного<br />
остатка, но в большинстве случаев находится в пределах 1-2 г/дм 3 . По составу солей<br />
это гидрокарбонатно-сульфатные, хлоридно-сульфатные и сульфатно-хлоридные.<br />
Засоленные почвы занимают 570 га, или 6,5% общей площади. Засоление наблюдается<br />
при глубине грунтовых вод от 90 до 140 см и минерализации 2-5 г/дм 3 , распространение<br />
по профилю и состав солей указывает на чередование в них процессов засоления и<br />
рассоления.<br />
В последнее время стали отчетливыми процессы заболачивания мелиорированных<br />
участков болотных почв в центральной пойме и отдельных контуров в прирусловой части.<br />
Процесс заболачивания на мелиорированных участках носит, вероятно, многофакторный<br />
характер и требует постоянного наблюдения, как начало восстановления природных<br />
поемных условий.<br />
Почвы центральной, наиболее пониженной, части поймы представлены мелкими (0,4<br />
– 4,8 га), сложными и перемежающимися контурами луговых слоистых, заболоченных<br />
и болотных почв. Грунтовые воды залегают высоко, заметны процессы засоления. Формируется<br />
комплексная группа почв с ограниченной хозяйственной деятельностью по
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
241<br />
степени плодородия и возможности проведения отдельных агротехнических мероприятий.<br />
Крупные контуры заболоченных и болотных почв вообще не могут участвовать в<br />
сельскохозяйственном пашенном обороте.<br />
1.3.5. Гидрология<br />
Русло Днестра в нижнем течении имеет ширину 100-200 м; глубины на мелководьях<br />
составляют 1,6-2,5 м, в омутах – 4,0-8,0 до 16 м. Его рукав - Турунчук имеет ширину до<br />
70 м при обычной глубине до 6 м, а во впадинах - до 9 м. Старое Русло Днестра (Старица<br />
Днестра) в наиболее широкой части долины между селами Копанка и Талмаза вьется на<br />
протяжении 32 км; русло имеет ширину до 40 м и глубину до 4-12 м, при засухе глубина<br />
местами снижается до 1 м, а в 2002 г. русло местами высохло.<br />
В природном комплексе «Талмазские плавни» в одноименном урочище находится озеро<br />
Адана 2,4 км длиной и 100 м шириной. В прилегающем урочище «Жидран» (тот же<br />
комплекс) есть старица «Дой Фраць» в виде полузамкнутой петли длиной 2.5 км, шириной<br />
40 м и глубиной до 4 м; она частично связаня с Днестром, в основном, при сильных<br />
паводках.<br />
По всей территории долины довольно часто встречаются лужи, каналы, болота и мелководья<br />
в основном пересыхающие, кроме большого канала вдоль государственной противопаводковой<br />
дамбы вдоль Талмазских плавней. Его длина составляет 5 км, глубина<br />
– 1-4 м, ширина - до 50 м, а в разливе около 150 м. Главный канал дренажной сети каналов<br />
в долине между селами Олэнешть и Крокмаз имеет длину около 3.5 км, ширину 40 м<br />
и глубину до 4 м; он не пересыхает, будучи по уровню ниже среднего уровня Днестра на<br />
1,5 м. Сети дренажных каналов существуют во всех осушенных долинах.<br />
Рельеф допускает формирование новых постоянных водоемов, так в первом меандре<br />
после с. Крокмаз (к востоку от села), ранее дренированном и занятом сельскохозяйственными<br />
угодьми, после экстремального паводка 2008 г., образовалось озеро плошадью<br />
около 50 га; уровень его дна на 2-4 м ниже уровня Днестра. Озеро существует уже<br />
три года и, вероятно, поддерживается восстановившейся с рекой связью через подземные<br />
воды. Вероятно формирование других подобных водоемов в одамбованных меандрах,<br />
ниже по течению от с. Чобурчиу на правом берегу реки. Этому будет способствовать<br />
меняющийся гидрологический режим реки. Если экстремальные паводки ранее бывали<br />
с интервалом более 10 лет (1983, 1996, 2008), то последний интервал был только 1<br />
год – между 2008 и 2010 годами.<br />
По многолетним данным, период межени (низких уровней реки) Днестра в большинстве<br />
лет неясен, завися от характера стока. Существуют три типа лет: с доминирующими<br />
весенними паводками и мелкими паводками позднее; с отсутствием весеннего паводка<br />
и преобладанием летних паводков; с постоянно высоким уровнем вод в течение весны,<br />
лета и осени. Максимальный весенний подъем уровня вод над условным средним<br />
меженным уровнем в нижнем течении Днестра составляет 4,5–5,8 м, скорость подъема<br />
воды 0,4-6,2 м/24 часа. Каждую зиму и осень обычно проходят 3-5 паводков (реже 12-15),<br />
при средней продолжительности 10-15 и максимуме 55 дней. В сухие годы число паводков<br />
снижается до 1-2. Эти особенности вместе с рельефом определяют режим в остальных<br />
водоемах, обусловленный главным образом грунтовыми водами. Сток воды в Днестре<br />
зависит от управления Новоднестровским водохранилищем на Украине.<br />
Гидрологическое значение главных водоемов сайта очень разнообразно. Днестр формирует<br />
гидросистему на обширной территории, определяя уровень подпочвенных вод<br />
во всех долинах (не только относительно первого уровня подпочвенных вод) и в то же
242<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
время собирает воды всего бассейна и местный сток. Река функционирует как буфер самоочистки<br />
между последним индустриальным районом (комплекс Бендер-Тирасполь) и<br />
дельтой, получает подпочвенные воды от сел, где отсутствуют системы канализии, и неочищенные<br />
сточные воды местных предприятий.<br />
Долина полностью обвалована, химическое воздействие сельского хозяйства значительно<br />
снизилось за последние 20 лет, однако ветровая эрозия почв и, частично, водный<br />
смыв способствуют эвтрофикации реки, особенно в разрывах водо-охранной лесной полосы,<br />
наряду с нелегальном выпасом по берегам.<br />
Системы дренирования потеряли целостнось управления, каналы заилены, и силовая<br />
откачка вод, а также искусственное восполнение старицы водой стали невозможны<br />
из-за рыночных цен на энергонсители. При создании дренажных систем были заложены<br />
подземные дренажи, которые давно вышли из строя. Все это привело к опасной деградации<br />
Старого Днестра, распространению засоления почв на дренированных землях. В то<br />
же время, это способствует расширению заброшенных земель, восстановлению болот и<br />
лугов, стимулирует переход к экологически оправданным севооборотам и луговодству.<br />
Старица создает подпор по отношению к подземным водотокам на склонах террас;<br />
она очень заилена, потеряла связь с главным течением вследствие строительства противопаводковой<br />
дамбы, сельскохозяйственного освоения долины и отсутствия адекватных<br />
решений. Велика опасность ее заболачивания, поскольку обводнение поддерживается<br />
в основном атмосферными осадками, поверхностным стоком, родниками и изредка<br />
при паводках на Днестре.<br />
Противопаводковый вал вдоль берега и дренажная система в освоенной части долины<br />
обусловили пересыхание водно-болотных биотопов в Тамазских Плавнях в годы водного<br />
дефицита. Это частично компенсируется каналами, созданными при строительстве<br />
противопаводковых валов. Они соединяют много болотин и луж, а канал вдоль государственной<br />
дамбы обеспечивает водой из Днестра озеро Адана. Наоборот, в периоды<br />
после высоких паводков затопление наземных экосистем бывает слишком длительным<br />
(до трех месяцев), поскольку дамба препядствует естественному водосбросу с затопляемых<br />
территорий. Это ведет к деградации и наземных, и водных, и переходных экосистем.<br />
Государственная дамба препятствует затоплению освоенных земель в долине. Но она<br />
же предотвращает паводковую промыву почв и поступление аллювия. Поэтому местами,<br />
в пониженных участках долины происходит засоление почв, в результате солевого градиента<br />
от геологических отложений к верхним слоям; системы дренажных каналов тормозят<br />
этот процесс, уменьшая уровень подпочвенных вод, но не могут остановить на фоне пахотного<br />
землепользования. Однако мощные паводки 2008 и 2009 гг., повидимому, способствовали<br />
промывке через подпочвенные горизонты, так как улучшилось состояние выращиваемых<br />
культур в участках долины Олэнешть-Крокмаз, где до этого фиксировали повышенную<br />
соленость почв. В то же время, в августе 2008 года воды Днестра проникли в Талмазкую<br />
долину, преодолев государственную дамбу, и стояли в ее нижней части несколько<br />
месяцев. Эта же угроза возникла в 2010 году, когда затопление могло произойти в начале<br />
лета. Серьезная угроза размыва дамбы отмечалась и на о. Турунчук.<br />
Качество вод. Воды Нижнего Днестра относятся к гидокарбонатным, класса II с минерализацией<br />
395-638 мг/л и содержанием растворенного кислорода не менее 88.4%. Среднее<br />
содержание взвешенных частиц в прошлом составяло 180-420 мг/л, в настоящее время<br />
– около 29,5 мг/л. Присутствует загрязнение органическими и другими азотсодержащими<br />
веществами, фенолами, нефтепродуктами и металлами, особенно по течению ниже г. Бендеры.<br />
Деструкция органических веществ на участке между г. Бендеры и фрагментом реки,<br />
включенном в сайт, замедлена.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
243<br />
Минерализация воды в Днестра районе с. Талмаза колеблется в интервале 377-457<br />
мг/л, общая жесткость составляет 3.9-5.0 мг-экв/л, количество гидрокарбонатных ионов<br />
– 177-214 мг/л или 2.9-3.5 мг-экв/л, количество сульфатов – 71.2-92.2 мг/л или 1.48-1.92<br />
мг-экв/л, хлоридов – 26.9-47.9 мг/л или 0.76-1.35 мг-экв/л, натрия – 29.0-41.4 мг/л или<br />
1.26-1.80 мг-экв/л. Ниже по течению на уровне Олэнешть-Крокмаз показатели почти такие<br />
же. Качество воды – хорошее для орошения.<br />
1.4. Биологические характеристики<br />
Территория находится в зоне контакта Подольско-Молдавского и Дунайского лесостепных<br />
и Азово-Черноморского степного биогеографических регионов. Район устьевой части<br />
Днестра входит в геоботанический округ типчаково-ковыльных степей и пойменной растительности<br />
Южно-Молдавского Приднестровья Евроазиатской степной области, краем захватывая<br />
округ субаридных гырнецовых дубрав южной Молдовы, элементы которых изредка<br />
встречаются на ближних террасах Днестра. Эти все обстоятельства вместе со сложным рельефом<br />
и деятельностью человека сформировали большое экосистемное разнообразие.<br />
Водные биотопы насчитывают 7 типов.<br />
1. Река - экосистема фрагмента Днестра с ограниченным богатством планктона<br />
и бентоса, но микроорганизмы, макрофиты и особенно рыбы, включая редкие,<br />
(Acipenceriformes, etc.), довольно разнообразны.<br />
2. Долинные постоянные и временные озера и лужи (мелководные стоячие пресноводные),<br />
объединяются главным образом при высоких паводках. Эти водноболотные<br />
экосистемы особенно богаты водорослями (1300 видов и подвидов), а<br />
также высшей водной растительностью, фито- и зоопланктоном; у водорослей соотношение<br />
“семейства: роды: виды” составляет 1:4:10. Биотоп лучше всего представлен<br />
в Талмазских плавнях.<br />
3. Биотоп Старого русла Днестра (стоячие воды в протяженном меандрирующем<br />
русле с чрезвычайно варьирующими глубинами) занимает второе место по<br />
объему воды, ресурсному и рекреационному потенциалу, сохраняет значение в отношении<br />
биологического разнообразия, но его гидроэкосистема определенно деградирует<br />
из-за заиления и эвтрофикации.<br />
4. Канал - экосистема стоячих вод, регулярно взаимодействующая с рекой. Образовался<br />
при постройке государственной противопаводковой дамбы и соединяет<br />
сохранившиеся фрагменты природных водно-болотных экосистем долины.<br />
5. Пресноводные дренажные системы, пруды и связанные с ними заболоченные водоемы<br />
– очень разнообразные искусственные водоемы.<br />
6. Солоноватоводные каналы – не имеют прямой связи с Днестром, кроме как посредством<br />
грунтовых вод. Образовались в одамбованной и дренированной долине<br />
в результате понижения уровня воды и как следствие в отсутствии поверхтносной<br />
промывки паводками повышении солевого градиента от геологических отложений<br />
к верхним слоям.<br />
7. Экосистемы ручьев. Самая разветвленная система ручья Плоп-Штюбей охватывает<br />
около 15 % из нагорной части территории.<br />
Наземные местообитания включает 15 типов биотопов.<br />
Пойменные леса на территории сайта представлены сообществами ивы белой и тополя<br />
белого, а также уникальными в Молдове ясеневыми лесами (местообитание общеевропейского<br />
значения) с незначительным участием тополя и вяза, образующими сукцессионный
244<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
ряд от древостоев 65-100-летнего возраста с полным флористическим набором и типичной<br />
структурой до разнообразных производных. Часть лесов имеет искусственное происхождение,<br />
многие являются следствием неадекватного управления. В пойменных лесах<br />
местами довольно многочисленен агрессивный чужеродный вид Acer nedungo. Пойменные<br />
леса включают 4 типичных биотопа.<br />
Периодически затопляемый лес – это основной природный биотоп, представленный<br />
6 тополевыми ассоциациями. Populus alba доминирует в природных древостоях с участием<br />
Quercus robur, Salix alba, Fraxinus excelsior и Ulmus laevis, изредка встречается Populus<br />
nigra. Соотношение основных лесообразующих пород сильно варьирует. Зафиксированы<br />
древостои, полностью потерявшие P. alba и с единичными Salix alba, или включающие<br />
только P. alba и F. excelsior. Господствующая ассоциация – Populetum (alba) rubosum<br />
(caesius). Битоп поддерживает наибольшее число видов млекопитающих, охраняемых<br />
международными соглашениями, особенно рукокрылых (Chiroptera).<br />
Прибрежные заболоченные ивовые леса – молодые бедные биотопы. Леса S. alba, в<br />
основном Salicetum (alba) rubosum и Salicetum undulatum, или Salicetum (alba) undulatum,<br />
часто включают кустарниковые Salix triandra и S. purpurea.<br />
Аллювиальный лес с доминированием ясеня – редкий тип местообитания, требующий<br />
охраны в общеевропейском контексте. Господствующая ассоциация Fraxinetum<br />
(excelsior)-P. (alba) ulmosum.<br />
Искусственные монодоминантные посадки. Populus alba, Fraxinus excelsior, Quercus robur.<br />
Нагорные леса представлены главным образом искусственными посадками или деградированными<br />
древостоями из южной формы дуба черешчатого и дуба пушистого;<br />
во многих из нет семенного возобновления. Сохранились небольшие ценные участки<br />
гырнецов – лесо-полянного комплекса из фрагментов леса из дуба пушистого (Quercus<br />
pubescens) семенного происхождения и живописных степных полян, в составе травостоя<br />
которых сохранились редкие в Молдове растения. Для поддержания этих ценных сообществ<br />
средиземноморского типа необходим специальный лесной менеджмент, поскольку<br />
естественные сукцессионные серии не могут быть стабильными на слишком ограниченной<br />
площади. Нагорные леса формируют 5 типов биотопов.<br />
Полуаридный дубовый куртинный лес из Quercus pubescens – основной природный<br />
биотоп, формирующий особенно высокое флористическое и фаунистическое разнообразие,<br />
представлен 4 ассоциациями: Quercetum (pubescens) cornoso-cotinosum, Quercetum<br />
(pubescens) stepposum, Quercetum (pubescens) herbosum.<br />
Полуаридные дубравы из Quercus robur, включая леса из южного экотипа дуба черешчатого.<br />
Естественные и искусственные древесно-кустарниковые заросли (дуб, ясень и<br />
акация белая с многочисленными кустарниками Cornus mas, Cotinus coggygria, Prunus<br />
spinosa, Crataegus monogyna, Viburnum lantana) на крутых склонах – важное местообитание<br />
птиц и змей.<br />
Сложные по соству лесопосадки (Quercus robur, Fraxinus excelsior, Carpinus betulus,<br />
виды рода Ulmus, Tilia argentea, Robinia pseudacacia, Armeniaca vulgaris, Cerasus avium) –<br />
биотопы, привлекательные для копытных и хищных млекопитающих.<br />
Акациевые посадки противоэрозионного и производственного назначения – скудные<br />
местообитания с точки зрения биоразнообразия.<br />
Природные луга и степи в стране почти полностью уничтожены, за исключением небольших<br />
фрагментов, – участки первичных степей и их антропогенные варианты остались<br />
преимущественно на неудобьях, луга – в малопосещаемых местах. На территории сайта<br />
существует значительный потенциал для восстановления лугов на удаленных пахотных
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
245<br />
участках долины, где активная обработка почвы становится малоприбыльной с тех пор,<br />
когда были введены рыночные цены на горючее или из-за гидро-эдафических условий.<br />
Обширные болота здесь не сохранились после антропогенной трансформации ландшафта.<br />
Травянистые биотопы в значительной степени требуют восстановления.<br />
Сухие природные травянистые территории (степи) являются наиболее редкими<br />
и ценными местообитаниями растений и энтофильных насекомых. На территории сайта<br />
распространены луговые и настоящие степи, субтропические степи практически полностью<br />
исчезли. По числу ассоциаций преобладают различные варианты сообществ<br />
Festuceto (valesiaca)–Stipetа и Stipeto–Festucetа (valesiaca), но явно доминируют Festuceto<br />
(valesiaca)–Stipetа со Stipa tirsa, S. pulcherrima, S. capillata, S. lessingiana, S. ucrainica. Местообитания<br />
видов насекомых, из категории уязвимых по всемирных масштабах.<br />
Засоренные сухие травостои и пастбища (обычно Festuceto (valesiaca)-Bothriochloetа<br />
(ischaemum) и Bothriochloetа (ischaemum) наиболее распространены в открытых нагорных<br />
полуестественных местообитаниях.<br />
Высокотравные пойменные луга – наиболее способные к спонтанному возобновлению<br />
местообитания на заброшенных землях (сообщества с Elytrigia repens, Poa pratensis,<br />
Agrostis gigantea, Phleum pratense, Alopecurus pratensis, Bromopsis inermis). Это – особенно<br />
дефицитный тип местообитаний в северо-западном Причерноморье, важный для ряда<br />
птиц водно-болотного комплекса (хорошо представлен в урочище Дикуль).<br />
Долинные пастбища представлены преимущественно сочетаниями четырех компонентов:<br />
Lolium perenne, Poa pratensis, Agrostis stolonifera и наиболее распространенного<br />
Elytrigia repens.<br />
Заболоченные луга и болотца сохранились в Талмазских плавнях, урочище Дикуль<br />
и, в виде небольших участков, в прибрежных водоохранных полосах. Наиболее распространены<br />
сообщества формаций Alopecureta aequalisi, Cariceta acutiformisi, Eleocharieta<br />
palustrisi, Phalaroi<strong>de</strong>s arundinaceus.<br />
Травяные болота (Phragmiteta australisi, Typheta angustifoliae, Scirpeta tabernaemontanii,<br />
др.) исходно занимали значительные площади на территории сайта, ныне они распространены<br />
ограниченно, но захватывают пространство вдоль дренажных каналов и, за<br />
счет подпора грунтовых вод, на затопляемых и вымокаемых участках. Местообитания<br />
многих охраняемых видов. Наиболее крупные участки в пределах сайта находятся в<br />
трансграничных болотистых зонах (Паланка, Дикуль).<br />
1.4.1. Растительность<br />
В округе пушистодубовой лесостепи основными зональными типами растительности,<br />
занимающими нагорные участки, являются лесной (с преобладанием лесов из дуба пушистого<br />
- гырнецов) и степной. В понижениях рельефа, в основном в пойме Днестра,<br />
расположены азональные лесные, луговые и водно-болотные растительные сообщества.<br />
Наибольшее флористическое богатство, в том числе редкие виды, сохраняется в наименее<br />
нарушенных сообществах зональных типов растительности.<br />
Первичная зональная и азональная растительность в Молдове мало сохранилась.<br />
Особенно это касается степных и луговых экосистем, небольшие участки которых<br />
нуждаются в особо бережной охране и восстановлении их биоразнообразия. Для правильной<br />
организации активной охраны, понимания возможного направления сукцессионных<br />
процессов на подлежащих охране и восстановлению участках, а также для<br />
мероприятий по улучшению кормовых угодий, необходимо знание исходной растительности,<br />
на месте которой возникли современные сообщества. Восстановление
246<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
растительности исходных типов затруднено исчезновением во многих местах из состава<br />
сообществ ряда наиболее характерных (индикаторных) видов растений, что произошло<br />
из-за неправильной эксплуатации.<br />
1.4.1.1. Растительность правобережья<br />
ЛЕСНАЯ РАСТИТЕЛЬНОСТЬ<br />
Основной тип зональных лесов – своеобразные ксероморфные гырнецовые дубравы,<br />
где куртины леса перемежаются со степными полянами. Основная лесообразующая<br />
порода дуб пушистый Quercus pubescens, древостои которого чередуются с небольшими<br />
участками леса из наиболее ксероморфной формы дуба черешчатого Quercus robur. Азональные<br />
типы леса распространены в пойме и представлены сообществами с доминированием<br />
Populus alba и Salix alba, с незначительным участием Quercus robur.<br />
По приуроченности лесного сообщества к лесорастительным условиям (степень влагообеспеченности,<br />
тип почвы) леса территории подразделяются на 5 основных экологических<br />
групп: сырые, влажные, свежие, сухие и субаридные. В зависимости от влагообеспеченности<br />
местообитаний на поперечном профиле системы террас, лесные соощества<br />
образуют экологический ряд в направлении от долины на прилегающие склоны: АЗО-<br />
НАЛЬНЫЕ ПОЙМЕННЫЕ ЛЕСА: сырые пойменные ивовые → влажные пойменные тополевые;<br />
ЗОНАЛЬНЫЕ НАГОРНЫЕ ЛЕСА: сухая дубрава из дуба черешчатого → очень<br />
сухая дубрава из дуба черешчатого → субаридная гырнецовая дубрава из дуба пушистого.<br />
Классификационная схема лесов в правобережной части Нижнего Днестра<br />
Типы леса:<br />
сухая дубрава - Quercetum (robur) cornosum; очень сухая дубрава - Quercetum (robur)<br />
herbosum и Quercetum (robur) stepporum;<br />
субаридная дубрава (гырнец) - Quercetum (pubescens) comoso-cotinosum и Quercetum<br />
(pubescens) stepposum);<br />
влажный пойменный тополевый лес - Populetum (alba) rubosum, Populetum (alba)<br />
convallariosum, Populetum (alba) chaerophyllosum (temulis), Fraxineto - Populetum (alba)<br />
ulmosum и Saliceto - Populetum (alba) herbosum;<br />
ясеневый аллювиальный лес - Populeto (alba)-Fraxineta (excelsior) и Fraxinetum (excelsior);<br />
сырой пойменный ивовый лес - Salicetum (alba) rubosum и Salicetum (alba) inundatum).<br />
ЗОНАЛЬНЫЕ ЛЕСА<br />
Сухая дубрава из дуба черешчатого (Quercus robur)<br />
Леса занимают склоны южной экспозиции, однако переходит и на северо-западные<br />
и северо-восточные. Существующие древостои одноярусные, порослевого происхождения,<br />
преобладающий возраст в разных урочищах варирует от 30 до 90 лет. Сопутствующие<br />
породы Titia cordata, Carpinus betulus, Fraxinus excelsior, Acer campestre, A. tataricum.<br />
Встречаются практически монотипные древостои Quercus robur с единичным участием<br />
Fraxinus excelsior, Tilia cordata. Разреженность полога способствует формированию<br />
обильного, местами трудно проходимого подлеска, в котором преобладают субсредиземноморские<br />
виды - Cornus mas, Cotinus coggygria, Euonymus verrucosa, Viburnum lantana.<br />
Травяной покров хорошо развит, проективное покрытие 40-60%.<br />
Коренные сообщества встречаются небольшими участками. Господствуют производные<br />
древостои, сформировавшиеся в результате многократных рубок, главная порода<br />
угнетена, с искривленными стволами и большим числом усыхающих веток. Естественное
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
247<br />
возобновление неудовлетворительное, после сплошных рубок формируются кустарниковые<br />
заросли с преобладанием Cornus mas, Euonymus verrucosa, Cotinus coggygria. Для<br />
восстановления этих лесов необходимы дополнительные подсадки. Выделена 1 ассоциация<br />
- Quercetum (robur) cornosum. Древостой одноярусный, сомкнутость 0,4-0,5. Подлесок<br />
густой (0,6-0,8), из двух подъярусов: верхний подъярус 3-5 м высоты из Cornus mas,<br />
нижний (0,7-2 м) из стелющихся форм Cotinus coggygria.<br />
Очень сухая дубрава из дуба черешчатого (Quercus robur)<br />
Встречаются на пологих склонах преимущественно северной, реже северо-восточной,<br />
восточной и западной экспозиций. Древостои одноярусные, с корявыми низкорослыми<br />
стволами, разделенные полянами, со значительной примесью степных и сорных видов,<br />
степень проникновения определяется сомкнутостью полога и воздействием выпаса.<br />
Возобновление главным образом пневой порослью. В качестве незначительной примеси<br />
встречаются Quercus pubescens, Acer tataricum, Pyrus pyraster, Ulmus carpinifolia. Подлесок<br />
обычно разреженный, из Crataegus monogyna, Prunus spinosa, Rhamnus catharctica,<br />
реже Euonymus verrucosa и Swida sanguinea. Характерный признак данного типа леса – отсутствие<br />
Cotinus coggygria, всегда встречающегося в субаридной гырнецовой дубраве из<br />
Quercus pubescens. Из-за сходства внешнего облика этих двух типов леса их часто объединяют<br />
под общим названием «гырнецы». Травяной покров разрежен или под кронами<br />
деревьев полностью отсутствует, а на полянах и в прогалинах развит хорошо и практически<br />
полностью задерняет почву; значительно нарушен и засорен вторичными видами,<br />
мигрирующими из соседних степных сообществ, и рудералами.<br />
Ассоциация Quercetum herbosum. Распространена обычно в нижней или средней частях<br />
склонов восточной и северо-восточной, изредка западной и юго-западной экспозиций. Древостои<br />
одноярусные, сомкнутость 0,6-0,9. Эдификатор часто самостоятельно образует верхний<br />
полог, либо ему сопутствуют единичные экземпляры Acer tataricum и Pyrus pyrester. Подлесок<br />
довольно густой, сомкнутость 0,5-0,7. Преобладают Crataegus monogyna и Prunus spinosa, сопровождающиеся<br />
бересклетом, шиповником, бирючиной и бузиной черной, на опушках и полянах<br />
встречаются Cotinus coggygria. Травяной покров включает более 120 видов разнотравья.<br />
Ассоциация Quercetum stepporum встречается в верхней половине склонов различных<br />
направлений, и на водораздельных плато. Древостои одноярусные, образуют куртины,<br />
разделенные полянами. Сомкнутость 0,4-0,5. Куртины образованы эдификатором,<br />
изредка в его состав входят Quercus pubescens, Pyrus pyrester, Acer tataricum и Ulmus<br />
carpinifolia. Подлесок разреженный, образован Crataegus monogyna, Prunus spinosa,<br />
Rhamnus catharctica, Amygdalus nana и др. Травяной покров состоит из более 200 видов, в<br />
его составе преобладают лугово-степные и степные виды.<br />
Субаридная гырнецовая дубрава из дуба пушистого (Quercus pubescens)<br />
Средиземноморский тип растительности, сопровождаемый многочисленной свитой<br />
древесно-кустраниковых и травянистых видов средиземноморско-балканской флоры,<br />
доля которых составляет 17%. Распространен на водораздельных плато, верхних и средних<br />
частях относительно пологих склонов в условиях дефицита увлажнения и высоких<br />
температур. Произрастание близ северо-восточного предела распространения определяет<br />
уязвимость и недостаточную обеспеченность семенным возобновлением. Гырнецы<br />
– это лесо-полянный комплекс, с характерным расчленением на светлые рощи и чередующиеся<br />
с ними поляны. Древостои одноярусные, низкорослые, с корявыми стволами,<br />
часто похожи на кустарниковые сообщества; происхождение после многократных рубок<br />
порослевое. В виде примеси встречаются Quercus robur, Acer tataricum, Ulmus carpinifolia.<br />
Подлесок неравномерный, встречаются Cotinus coggygria, Ligustrum vulgare, Rhamnus<br />
catharctica, Amygdalus nana, Prunus spinosa, виды рода Caragana.
248<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Для травяного покрова характерно значительное видовое разнообразие (около 400<br />
видов) и экологическая неоднородность (Николаева, 1959, 1963; Витко, 1966). Поляны<br />
и опушки заняты сообществами луговых ковыльно-типчаково-разнотравных степей с<br />
участием мезоксерофильных ковылей Stipa tirsa, S. pennata, S. pulcherrima и S. dasyphylla,<br />
часто с участием эдификаторов настоящих степей - Stipa ucrainica, S. lessingiana и значительного<br />
числа видов лесного окружения - Fragaria viridis, Poa angustifolia, Dactylis<br />
glomerata, Vinca herbacea, Vicia tenuifolia, др. Основу нижнего подъяруса травостоя составляют<br />
виды родов Thymus и Teucrium, проникающие и под разреженный полог. Проективное<br />
покрытие 70-100%.<br />
Семенное возобновление в основном отсутствует, но на склонах северной и восточной<br />
экспозиций в защищенных от выпаса местах встречается обильный самосев Quercus<br />
pubescens и других пород. Многократное порослевое возобновление и укоренение отводков<br />
привело к угнетению дуба и деградации насаждений, местами образовались одноярусные<br />
заросли.<br />
Ассоциация Quercetum (pubescens) cornoso-cotinosum. Древостои одноярусные. В возрасте<br />
до 90 лет Quercus pubescens достигает 13 м высоты при диаметре стволов 60-70 см.<br />
Единичны Quercus robur, Ulmus carpinifolia, Acer tataricum. Подлесок двухподъярусный:<br />
первый подъярус - Cornus mas, Euonymus verrucosa, Berberis vulgaris, второй образует<br />
Cotinus coggygria стелющейся формы. Покрытие травами 10-30%.<br />
Ассоциация Quercetum (pubescens) stepposum. Высота древостоя 4-6(9) м при диаметре<br />
стволов 10-30 см и возрасте около 90 лет, сомкнутость крон в куртинах 0,7(1,0). Изредка,<br />
как сопутствующая порода, встречается Quercus robur. Сомкнутость подлеска 0,2-0,3; кустарники<br />
размещаются группами под пологом и зарослями на полянах и опушках. Наиболее<br />
постоянный компонент Prunus spinosa; обычны Cotinus coggygria, Ligustrum vulgare,<br />
Swida sanguinea, Amygdalus nana. Субсредиземноморские виды степных сообществ обычны<br />
в травяном покрове; эдификаторы - Festuca valesiaca, ковыли.<br />
АЗОНАЛЬНЫЕ ЛЕСА.<br />
В долине Нижнего Днестра коренные лесные сообщества практически не сохранились.<br />
Существующие древостои имеют порослевое происхождение или заменены вторичными<br />
породами. При неудовлетворительном возобновлении дуба во влажных условиях<br />
(гибнут на 2-3 году жизни) и интенсивном воспроизводстве тополя и ивы, происходит<br />
смена дубовых сообществ, преимущественно тополевой и ясеневой формаций.<br />
Влажный пойменный тополевник<br />
На территории сайта приурочен к участкам поймы среднего уровня, где обычно затопление<br />
лесов сравнительно недолгое, высокое стояние воды наблюдается в течение нескольких<br />
дней, создавая переменчивость увлажнения и аэрации почвы. В коренных двухъярусных<br />
древостоях господствует Populus alba. Значительное участие в древостоях принимает<br />
Fraxinus excelsior, Quercus robur и Salix alba образуют примеси. Фитоценозы светлые,<br />
сомкнутость крон до 0,5, хорошо развит подлесок из Swida sanguinea, Sambucus nigra,<br />
Crataegus monogyna, Euonymus europea. Местами образует заросли Rubus caesius. Травяной<br />
покров развит, проективное покрытие до 70%. Постоянные компоненты - Convallaria<br />
majalis, Aegopodium podagraria, Urtica dioica, Chaerophyllum temulum, Galium aparine.<br />
Ассоциация Populetum (alba) rubosum. Древостой одноярусный, местами двухъярусный,<br />
смешанного или семенного происхождения, иногда исключительно порослевого,<br />
сомкнутость 0,5. Единично или группами встречаются Quercus robur, Ulmus laevis,<br />
Fraxinus excelsior, Acer campestre, A. tataricum, A. negundo. Подлесок сомкнутый, двухподъярусный:<br />
в верхнем преобладает Sambucus nigra, в виде примеси - Crataegus mnogyna,
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
249<br />
Swida sanguinea, Euonymus europaea; в нижнем подъярусе создает заросли Rubus caesius.<br />
Изредка встречается Vitis sylvestris. В травяном покрове рассеянно или группами произрастают<br />
весной Scilla bifolia, Anemonoi<strong>de</strong>s ranunculoi<strong>de</strong>s, Corydalis cava, летом единично<br />
встречаются Urtica dioica, Chelidonium majus, Galium aparine, Aegopodium podagraria,<br />
Chaerophyllum temulum.<br />
Ассоциация Populetum (alba) convallariosum. Сообщества по составу видов и условиям<br />
произрастания близки к ожиновому тополевнику, но приурочены к более приподнятым,<br />
реже затопляемым участкам поймы. В травяном покрове господствует Convallaria<br />
majalis. небольшие по площади куртины образует Rubus caesius.<br />
Ассоциация Populetum (alba) chaerophyllosum. Древостой одноярусный, порослевой;<br />
сомкнутость 0,6-0,7. Высота тополя 30 м при среднем диаметре стволов 35 см. Единично<br />
встречаются Quercus robur, Ulmus laevis, Acer campestre, A. negundo, Salix alba. Подлесок<br />
сильно нарушен санитарными рубками. Рассеянно растут Sambucus nigra, Swida<br />
sanguinea, Crataegus monogyna; местами густота подлеска возрастает за счет Humulus<br />
lupulus. Травяной покров развит, проективное покрытие 60-70%. Весной произрастают<br />
Ficaria verna, Scilla bifolia, Gagea lutea. Летом массово развиваются Chaerophyllum<br />
temulum и Urtica dioica.<br />
Ассоциация Fraxineto(excelsior) – Populetum(alba) ulmosum. Сообщества распространены<br />
исключительно в нижнем течении Днестра. Приурочены к повышенным береговым<br />
гривам, заливаемым водой только в период половодий. Древостои порослевые, возраст<br />
60-100 лет, сомкнутость 0,8-0,9. Разграничение I-го и П-го ярусов не вполне четкое, первый<br />
представлен Populus alba с примесью Fraxinus excelsior, второй - Ulmus + Fraxinus<br />
excelsior. Единично встречается Quercus robur. В 60-е годы прошлого столетия Ulmus<br />
laevis был массово поражен графиозом, поэтому доля участия старых деревьев в древостое<br />
ничтожно мала. Подлесок развит слабо, представлен единичными экземплярами<br />
Crataegus, Swida sanguinea. В составе травяного яруса отмечены Rubus caesius, Chelidonium<br />
majalis, Stellaria media, Aegopodium podagraria, Convallaria majalis, Solanum nigrum; проективное<br />
покрытие 10-50%.<br />
Ассоциация Saliceto (alba) – Populetum (alba) herbosum. Сообщества, по-видимому,<br />
производные, при переходе от чистых ивняков к тополевникам после вырубок. Приурочены<br />
к участкам первой надпойменной террасы - характерному местообитанию<br />
тополевников. Древостои обычно одноярусные, порослевого или смешанного происхождения;<br />
сомкнутость 0,5-1,0. Редко выражен второй ярус из Acer campestre, A.<br />
negundo и Ulmus laevis; наиболее постоянны Sambucus nigra, Swida sanguinea, Ligustrum<br />
vulgare. Травяной покров развит неравномерно. Характерны Galium aparine, Glechoma<br />
he<strong>de</strong>racea, Physalis alkekengi.<br />
Ясеневый аллювиальный лес (формация Fraxineta)<br />
Тип местообитаний ясеневых лесов входит в число имеющих общеевропейское значение<br />
для Европы (охраняемых в Европкйском Союзе). Леса с доминированием ясеня - это<br />
производные сообщества тополевых лесов, скорее всего ассоциации Fraxineto (excelsior) –<br />
Populetum (alba) ulmosum. В Молдове распространены почти исключительно в нижнем течении<br />
Днестра (урочища Кицканский лес, Турецкий сад, Талмазские плавни, меандрирующий<br />
участок Днестра между селами Рэскэец и Коркмаз). Приурочены к повышенным береговым<br />
гривам, заливаемым водой в период половодий. Соотношение между основными<br />
лесообразующими породами непостоянно. Встречаются практически монотипные древостои<br />
Fraxinus excelsior с единичными экземплярами Populus alba, Quercus robur, Ulmus laevis.<br />
Отмечены древостои с полным отсутствием Populus alba и единичными экземплярами
250<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Salix sp., а также древостои, состоящие исключительно из Fraxinus excelsior и Populus alba.<br />
Выявлены ассоциации Populeto (alba)-Fraxineta (excelsior) и Fraxinetum (excelsior) и, возможно,<br />
самостоятельная ассоциация Populeto (alba)-Fraxinetum (excelsior) chelidoniosum.<br />
Формируются они в тех же условиях, что и типичные ясеневые тополевники. Эти сообщества<br />
можно считать временными, возникающими на месте тополевников скорее в<br />
связи с выборочной вырубкой тополя и более интенсивным семенным возобновлением<br />
ясеня. В сукцессионном ряду сообщества с доминированием ясеня должны предшествовать<br />
уничтоженным плавневым дубравам. Однако, в узком диапазоне режима затопления<br />
поймы, мало пригодном для дуба, аллювиальный ясеневый лес может завершать<br />
сукцессионный ряд.<br />
Сырой пойменный ивняк<br />
В Молдове выделена одна ассоциация – Salicetum (alba) rubosum, распространенная<br />
повсеместно небольшими фрагментами в низинных участках поймы длительного затопления,<br />
часто у самого уреза воды, с аллювиальными наносами и неразвитыми почвами.<br />
Древостой одноярусный, сомкнутость 0,7-0,8; происхождение семенное, порослевое<br />
и смешанное. Рассеянно встречаются Populus alba, Ulmus laevis, Acer campestre и A.<br />
tataricum. Сомкнутость подлеска 0,3-0,5. Преобладают Rubus caesius, изредка Sambucus<br />
nigra, Euonymus europaea, Swida sanguinea, местами обилен Humulus lupulus. В связи с<br />
разрастанием ежевики (обилие 3-4), травяной покров разрежен, рассеянно и мелкими<br />
группами растут Urtica dioica, Chaerophyllum temulum, Chelidonium majus, Aegopodium<br />
podagraria, Geum urbanum, Galium aparine, Poa prtaensis.<br />
Ассоциация Salicetum (alba) inundatum в районе Нижнего Днестра встречается повсеместно,<br />
где река намывает аллювий на низкий берег. Древостой одноярусный, сомкнутость<br />
0,8-1,0, высота до 6 м. К Salix alba примешиваются кустарниковые S. triandra, S.<br />
purpurea и S. viminalis. Эти сообщества - первая стадия формирования лесной растительности.<br />
Травяной покров неравномерный. Постоянные виды - Phragmites australis, Agrostis<br />
stolonifera, Rubus caesius, Ranunculus repens, Equisetum arvense. Характерно размещение<br />
группировок растений одного вида, что указывает, наряду с неравномерностью покрытия<br />
и непостоянством видового состава, на молодость данной ассоциации.<br />
Искусственные насаждения<br />
Значительные нагорные территории засажены искусственными посадками, в основном<br />
Robinia pseudacacia, а также Gleditsia triacanthos, Juglans regia. Некоторые крутые эрозионные<br />
участки коренного берега Днестра закреплены смешанными насаждениями кустарников<br />
Crataegus monogyna, Cotinus coggygria, Ligustrum vulgare, Prunus spinosa, Rosa<br />
canina, Viburnum lantana, Elaeagnus angustifolia.<br />
В меандрах реки участки, обычно прилегающие к государственной дамбе, заняты посадками<br />
тополя гибридного, реже встречаеются насаждения дуба черешчатого, ели.<br />
СТЕПНАЯ РАСТИТЕЛЬНОСТЬ<br />
Подтипы степных сообществ<br />
Основным исходным подтипом степной растительности в округе пушистодубовой лесостепи<br />
являются луговые степи – ковыльно-типчаково-разнотравные с участием мезоксерофитных<br />
ковылей (Stipa tirsa, S. pennata, S. pulcherrima, S. dasyphylla). В наиболее засушливых<br />
местообитаниях развиваются настоящие ковыльно-типчаково-разнотравные<br />
сообщества с участием ковылей-эвксерофитов (Stipa lessingiana, S. ucrainica). Территория<br />
сайта по линии Днестра на востоке, а также на крайнем юге находится в прямом контакте<br />
с зоной евроазиатских степей, поэтому здесь участки настоящих степей встречаются<br />
чаще, в сравнении с расположенными севернее районами округа.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
251<br />
Наименее нарушенных первичные сообществ, сохранившие основное ядро доминирующих<br />
и сопутствующих видов, представлены отдельными участками. На территории<br />
выявлен ряд таких сообществ: (1) Stipeta (ucrainica, lessingiana); (2) Fetuceto (valesiaca)-<br />
Stipeta (ucrainica); (3) Festuceto (valesiaca)-Stipeta (pulcherrima) herbosa; (4) Festuceta<br />
(valesiaca) herbosa. Эти сообщества сохранились в виде небольших фрагментов, иногда<br />
среди распаханных полей, на непригодных для освоения землях. Это, главным образом,<br />
небольшие по площади участки близ сел Рэскэец и Попяска. Среди них, к числу наиболее<br />
флористически богатых, можно отнести сообщества Stipeta (pulcherrima) herbosa,<br />
Festuceto-Stipeta (pulcherrima, capillata) herbosa, Stipeto (ucrainica, lessingiana) - Festuceta<br />
herbosa, Stipeto (ucrainica) - Festuceta herbosa, Festuceto (valesiaca) - Stipeta (pulcherrima)<br />
herbosa, Festuceto (valesiaca) - Stipeta (pulcherrima) herbosa, Festuceta herbosa. Они сохранились<br />
и на полянах пушистодубовых лесов, прежде всего близ сел Копанка, Леунтя, Грэдиница,<br />
между селами Чобурчиу и Рэскаец. В окрестностях с. Попяска хорошо сохранились<br />
участки степной растительности, включающие редкие виды растений в составе ассоциаций<br />
Stipetum (pulcherrime) chamaecytidosum (austriaca), Stipeto (lessingiana) - Fesucetum<br />
herbosum, Bothriochloeto (ischaemum) Stipetum (lessingiana).<br />
ЛУГОВАЯ И БОЛОТНАЯ РАСТИТЕЛЬНОСТЬ<br />
Типы луговой растительности<br />
Основные азональные экосистемы пойм рек (луговые и водно-болотные) находятся,<br />
преимущественно, под влиянием локальных условий произрастания. Для долинных лугов<br />
основными факторами, влияющими на состав и структуру растительности, являются<br />
водный режим, глубина залегания грунтовых вод, степень засоленности почвы и процесс<br />
аллювиальности. В нестабильных условиях, вызванных эрозионно-аккумулятивной<br />
деятельностью рек, развиваются быстро сменяющиеся во времени и пространстве серийные<br />
сообщества. Для пойменных местообитаний сайта, на всех высотных уровнях,<br />
но главным образом, средних, характерно совместное произрастание растений гидромезофитной,<br />
мезофитной и ксеромезофитной экологии, обусловленное переменностью<br />
увлажнения. В зависимости от увлажнения, в направлении от низких уровней поймы к<br />
более высоким, располагались луговые сообщества экологического ряда: травяные болота<br />
→ заболоченные луга → сырые → влажные → свежие → сухие луга.<br />
Из-за высокой минерализации грунтовых вод, на поймах встречаются засоленные почвы,<br />
что характерно для аридных зон. Здесь распространены сообщества засоленных<br />
лугов из видов рода Puccinelia (бескильницы), среди которых местами на понижениях<br />
формируются фрагменты солончаков с участием галофитов Sweda, Salicornia, Limonium,<br />
Spergularia и др. Слабая засоленность присуща почвам и более низких уровней поймы,<br />
где развиты злаковые луга с участием бекманнии (Beckmannia eruciformis) и лисохвоста<br />
(Alopecurus arundinaceus).<br />
Травяные болота развиваются на низинных участках рельефа, где происходит постоянное<br />
подтопление грунтовыми водами и заболачивание, на периодически затопляемых<br />
берегах и прибрежных мелководьях Днестра. Их фрагменты часто приурочены<br />
к понижениям и берегам водоемов внутри поймы и бортам мелиоративных каналов.<br />
Флористически бедные сообщества переменного увлажнения, представленные<br />
водно-болотной растительностью, выдерживают долгий период затопления, но обычно<br />
значительно подсыхают к концу лета. Травяные болота подразделяются на крупнотравные<br />
- сообщества формаций Typheta angustifoliae, Typheta latifoliae, Glycereta<br />
maximae, Glycereta arundinaceae, Scirpeta tabernaemontanii, Phragmiteta australisi, Alismeta<br />
plantago-aquaticae, Butometa umbellatisi, и мелкотравные – мелкими фрагментами формаций<br />
Eleocharieta palustrisi, Agrosti<strong>de</strong>ta stoloniferae, Junceta gerardii, Bi<strong>de</strong>nteta tripartitae
252<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
и др. Наиболее широко распространены монодоминантные тростниковые сообщества<br />
- Pharagmiteta australisi, занимающие основные заболоченные территории; значительно<br />
реже мелкими фрагментами встречаются сообщества Typheta angustifoliae, T. latifoliae,<br />
Glycereta maximae, G. arundinaceae и Scirpeta tabernaemontanii.<br />
Заболоченные луга, приуроченные к длительно заливаемым частям пойм, в прошлом<br />
разнообразные по составу формаций, сохранились на не дренированных участках<br />
притеррасной и прирусловой частей и близ понижений со скоплениями воды. Они<br />
развиваются на луговых и иловато-болотных почвах и переносят длительное затопление<br />
(15-25 дней). Представлены сообществами осок (виды рода Carex), ситников (виды<br />
рода Juncus) и злаков (Cariceta riparisi, С. acutiformisi, C. otrubae, С. vulpinisi, Alopecureta<br />
aequalisi, Phalarieta arundinaceae, Eleocharieta palustrisi, Junceta bufonisi).<br />
Cообщества сырых лугов (Agrosti<strong>de</strong>ta stoloniferae, Cariceta melanostachiae, Agrosti<strong>de</strong>ta<br />
gigantii, Junceta gerardii, Alopecureta arundinaceae), формирующиеся на участках, заливаемых<br />
паводками сроком 10-15 дней, приурочены к низким уровням поймы, где ценные<br />
луговые травы страдают от избытка воды.<br />
Сообщества настоящих злаковых, злаково-бобовых и злаково-разнотравных лугов<br />
(Bromopsi<strong>de</strong>ta inermisi, Dactyleta glomerati, Festuceta pratensisi, Alopecureta pratensisi,<br />
Poaeta pratensisi и другие) приурочены к влажным местообитаниям дренированных частей<br />
поймы. В недалеком прошлом это были наиболее флористически богатые, полидоминантные<br />
сообщества, со сложной структурой и значительным участием эвмезофитных<br />
злаков, лучшие в кормовом отношении.<br />
Сильная антропогенная нагрузка на луга (создание дренажных сетей, плотин и дамб, распашка,<br />
перевыпас, загрязнение) в значительной мере способствовала уничтожению и деградации<br />
экотопов и луговой растительности, распространению синантропных сообществ. По<br />
занимаемой площади некогда преобладали сообщества настоящих лугов, однако сейчас на<br />
территории сайта под влиянием антропогенного и природного (аллювиальные наносы) воздействия<br />
интенсивно развиваются сообщества рудеральных однолетников и галофитов.<br />
Свежие и сухие луга размещаются на вышедших из зоны затопления частях поймы и<br />
на дренированных территориях. Это лучшие по кормовым качествам злаковые, злаковобобовые<br />
и злаково-разнотравные свежие луга формаций Calamagrosti<strong>de</strong>ta epigeiosi,<br />
Bromopsieta inermisi, Festuceta pratensisi, Alopecureta pratensisi, Phleumeta pratensisi, Poaeta<br />
pratensisi, Elytrigieta repentisi – флористически богатые, полидоминантные, со сложной<br />
структурой и значительным участием злаков. Однако во вторую половину лета они нередко<br />
страдают от недостатка влаги. Дренированные участки заняты сухими злаковоразнотравными<br />
лугами формаций Lolieta perenii, Poaeta angustifoliae, Festuceta valesiacae, в<br />
сухие годы подверженными засухе, но довольно хорошо ее переносящими.<br />
В целом на территории сайта территориально господствуют влажные крупнотравные<br />
луга, сырые и болотистые луга на диффузно разбросанных понижениях представлены<br />
мелкими фрагментами. Повсеместно распространены только сообщества формации<br />
Elytrigieta repentisi в различных вариантах, зависимых от сочетания пырея с другими<br />
видами. Вариации лугового покрова отражают локальные колебания условий произрастания.<br />
Так, достаточно разности уровня в 10 см, чтобы вызвать значительную смену<br />
травяного покрова: Elytrigia repens на Poa pratensis, Agrostis gigantea или Calamagrostis<br />
eigeios. Для лугов переменного увлажнения характерен неустойчивый травостой. В зависимости<br />
от условий происходит значительное изменение количественных соотношений<br />
видов: в сухие годы всю растительность сообщества может подавить Elytrigia<br />
repens, в сырые годы при вымокании травостоя – малопродуктивные Agrostis gigantea и<br />
виды рода Carex. Видовой состав ценозов при этом относительно устойчив.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
253<br />
ВОДНАЯ РАСТИТЕЛЬНОСТЬ<br />
В толще воды реки и ее притоков, каналов, акваторий мелких озер развиваются довольно<br />
многочисленные водные растения. Они подразделяются на 2 группы - подводные<br />
незакрепленные (плавающие на поверхности и в толще воды) сообщества формаций<br />
Salvinieta, Lemneta, Ceratophylleta и закрепленные на дне и развивающие вегетативные<br />
и генеративные органы в толще воды или на ее поверхности сообщества формаций<br />
Potamogetoneta, Nemphoi<strong>de</strong>ta peltatae, Trapeta natansi, Hydrohariteta morsus-ranae. Некоторые<br />
водные растения довольно редкие, включены в Красную книгу Молдовы - Nymphaea<br />
alba L. (EN), Salvinia natans L. (EN), Trapa natans L. (CR). Они охраняются на европейском<br />
уровне (Бернская Конвенция). Trapa natans образует массовые скопления на поверхности<br />
воды в молодой старице Дой фраць («Талмазские плавни»). Есть и другие уязвимые<br />
виды, охраняемые государством и включенные в Операционный список - Stratiotes aloi<strong>de</strong>s<br />
L., Vallisneria spiralis L., Urticularia vulgaris L., Nymphoi<strong>de</strong>s peltata (S. G. Gmel.) O. Kuntze, а<br />
также редкие виды различных категорий, не охваченные охраной - Callitriche cophocarpa<br />
Sendtner, Hippuris vulgaris L., Hydrocharis mors-ranae L., Spiro<strong>de</strong>lla polyrrhiza (L.) Schleid.<br />
1.4.1.2. Растительность Левобережья<br />
Основной зональный тип растительности - ковыльные степей к настоящему времени<br />
на Левобережье сайта полностью уничтожен в результате распашки и использования в<br />
сельскохозяйственном производстве. Пойменная растительность – азональные лесные,<br />
луговые и водно-болотные растительные сообщества в основном сохранились в понижениях<br />
рельефа, в пойме Днестра. Наибольшее флористическое богатство, в том числе<br />
редкие виды, сохраняется в наименее нарушенных азональных сообществах водной и<br />
водно-болотной растительности.<br />
АЗОНАЛЬНЫЕ (ПОЙМЕННЫЕ) ЛЕСА.<br />
Азональные типы леса сохранились небольшими лесными массивами в пойме Днестра<br />
- это сообщества с доминированием Populus alba и Salix alba, с незначительным участием<br />
Quercus robur; встречаются участки ясеневых лесов, сформировавшихся после<br />
сплошних рубок на наиболее приподнятых элементах рельефа долины. По приуроченности<br />
к условиям произрастания (степень влагообеспеченности, тип почвы) леса подразделяются<br />
на 2 экологические группы – сырые и влажные. В зависимости от влагообеспеченности<br />
местообитаний лесные соощества образуют экологический ряд: сырые пойменные<br />
ивовые → влажные пойменные тополевые и ясеневые. Коренные леса практически<br />
не сохранились. Существующие древостои порослевое происхождение, часто заменены<br />
вторичными породами или одновидовыми посадками интродуцентов.<br />
Классификационная схема пойменных лесов Левобережья Нижнего Днестра<br />
Типы леса:<br />
влажный пойменный тополевый лес - Populetum (alba) rubosum, Populetum (alba)<br />
convallariosum, Populetum (alba) chaerophyllosum (temulis), Fraxineto - Populetum<br />
(alba) ulmosum и Saliceto - Populetum (alba) herbosum;<br />
ясеневый аллювиальный лес - Populeto (alba)-Fraxineta (excelsior) и Fraxinetum<br />
(excelsior);<br />
сырой пойменный ивовый лес - Salicetum (alba) rubosum и Salicetum (alba)<br />
inundatum).
254<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Влажный пойменный тополевник<br />
На левобережной территории сайта распространен от северной границы до с. Чобурчиу.<br />
Как правило, древостои примыкают к береговой линии и отделены от освоенной части<br />
противопаводковыми валами, поэтому в течение года периодически затапливаются.<br />
Продолжительность затопления зависит от общей длительности паводка и особенностей<br />
микрорельефа. В наиболее низких участках вода сохраняется до двух месяцев. Фитоценозы<br />
по структуре преимущественно одноярусные, более старые – двухъярусные.<br />
Эдификатор Populus alba сопровождается постоянными компонентами – Ulmus laevis,<br />
Salix alba, Fraxinus excelsior, изредка Quercus robur. В подлеске постоянны Swida sanguinea,<br />
Sambucus nigra, Rubus caesius, Stellaria media, Galium aparine, Urtica dioica. Рекреационная<br />
характеристика: закрытые пространства, древостои горизонтальной сомкнутости,<br />
1 класс эстетической оценки, 3 класс пешеходной доступности; рекреационная оценка –<br />
средняя, 2 класс стойкости, 1 стадия дигрессии. Средняя степень повреждения леса стволовыми<br />
гнилями (20%).<br />
Ассоциация Populetum (alba) rubosum. Пример типичного сообщества обнаружен в<br />
урочище «Кицканская Дача», квартал 33 выдел 17, площадью 5,7 га. Древостой порослевого<br />
происхождения, состав - 10ТБ. Возраст 65 лет, высота ясеня обыкновенного 31 м,<br />
дуба черешчатого – 27 м, тополя белого– 30 м, диаметр стволов соответственно 46, 48, 56<br />
см. Единично отмечены Ulmus laevis, A. tataricum. Полнота насаждения – 0,7. Класс бонитета<br />
– 3. Запас древесины – 490 м³/га. В подлеске Swida sanguinea, Sambucus nigra, Rubus<br />
caesius с сомкнутостью 0,5. Травяной покров формируют Stellaria media, Galium aparine,<br />
Urtica dioica. Рекреационная характеристика: закрытые пространства, древостои горизонтальной<br />
сомкнутости, 3 класс эстетической оценки, 3 класс пешеходной доступности;<br />
рекреационная оценка – средняя, 2 класс стойкости, 1 стадия дигрессии. Средняя<br />
степень повреждения леса стволовыми гнилями (15%).<br />
Ассоциация Populetum (albae) convallariosum - типичный фрагмент ассоциации находится<br />
в урочище «Кицканская Дача», квартал 33 выдел 21, площадью 2,5 га. Древостой<br />
порослевого происхождения, состав - 10ТБ. Возраст 65 лет, высота тополя белого–<br />
32 м, диаметр стволов 56 см. Единично отмечены Ulmus laevis, A. tataricum. Полнота<br />
насаждения – 0,6. Класс бонитета – 2. Запас древесины – 435 м³/га. В подлеске Swida<br />
sanguinea, Sambucus nigra, Rubus caesius с сомкнутостью 0,3. Травяной покров формируют<br />
Convallaria majalis, Stellaria media, Urtica dioica. Рекреационная характеристика: закрытые<br />
пространства, древостои горизонтальной сомкнутости, 3 класс эстетической оценки,<br />
3 класс пешеходной доступности; рекреационная оценка – средняя, 2 класс стойкости,<br />
1 стадия дигрессии. Средняя степень повреждения леса стволовыми гнилями (20%).<br />
Ассоциация Populetum (alba) chaerophyllosum (temulis) – типичное сообщество находится<br />
в урочище Кицканская Дача, квартал 30 выдел 15, площадью 1,2 га. Древостой порослевого<br />
происхождения, состав - 10ТБ. Возраст 14 лет, высота 18 м диаметр стволов<br />
20 см, подлесок сформирован Swida sanguinea, A. tataricum, Crataegus monogyna с сомкнутостью<br />
0,6. Полнота насаждения – 0,8. Класс бонитета – 4. Запас древесины – 250 м³/га.<br />
Травяной покров формируют Chaerophyllum temulum, Stellaria media, Urtica dioica. Рекреационная<br />
характеристика: закрытые пространства, древостои горизонтальной сомкнутости,<br />
5 класс эстетической оценки, 4 класс пешеходной доступности; рекреационная<br />
оценка – низкая, 2 класс стойкости, 1 стадия дигрессии.<br />
Ассоциация Fraxineto - Populetum (albae) ulmosum - типичное сообщество площадью<br />
1,3 га находится в урочище Кицканская Дача, квартал 30 выдел 14. Древостой порослевого<br />
происхождения: 8ТБ2ЯО+БРС. Возраст 35 лет, высота тополя - 28 м, ясеня – 23 м, диаметр<br />
стволов 28 и 22 см, подлесок сформирован Swida sanguinea, Sambucus nigra, Rubus
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
255<br />
caesius с сомкнутостью 0,4. Полнота насаждения – 0,7. Класс бонитета – 2. Запас древесины<br />
– 400 м³/га. Травяной покров формируют Stellaria media, Urtica dioica, Chelidonium<br />
majus. Рекреационная характеристика: закрытые пространства, древостои горизонтальной<br />
сомкнутости, 4 класс эстетической оценки, 3 класс пешеходной доступности; рекреационная<br />
оценка – низкая, 2 класс стойкости, 1 стадия дигрессии.<br />
Ясеневый аллювиальный лес (формация Fraxineta)<br />
Данный тип леса не имеет широкого распространения на территории сайта, отдельные<br />
участки, специфические по структуре и строению, часто расположены в окружении<br />
тополевых лесов.<br />
Ассоциация Populeto (albae)-Fraxineta (excelsior) – типичное сообщество порослевого<br />
происхождения (3,6 га) обнаружено в квартале 33 выдел 20. Состав древостоев:<br />
5ЯО4ТБ1БРС. Возраст 95 лет, высота ясеня - 29 м, тополя – 31 м, вяза – 26 м, диаметр<br />
стволов 52, 56, 32 см. Подлесок сформирован Swida sanguinea, Sambucus nigra, Rubus<br />
caesius с сомкнутостью 0,5. Полнота насаждения – 0,7. Класс бонитета – 1. Запас древесины<br />
– 390 м³/га. Травяной покров формируют Stellaria media, Urtica dioica, Chelidonium<br />
majus. Рекреационная характеристика: закрытые пространства, древостои горизонтальной<br />
сомкнутости, 1 класс эстетической оценки, 3 класс пешеходной доступности; рекреационная<br />
оценка – средняя, 4 класс стойкости, 1 стадия дигрессии.<br />
Ассоциация Fraxinetum (excelsior) - типичное сообщество порослевого происхождения<br />
площадью 1,7 га находится в квартале 33 выдел 19. Состав древостоев: 10ЯО. Возраст 3<br />
года, высота - 2 м, диаметр стволов 2 см, подлесок сформирован Rubus caesius с сомкнутостью<br />
0,4. Полнота насаждения – 0,6. Класс бонитета – 1. Травяной покров формируют<br />
Urtica dioica, Chelidonium majus.Рекреационная характеристика: закрытые пространства,<br />
древостои горизонтальной сомкнутости, 5 класс эстетической оценки, 3 класс пешеходной<br />
доступности; рекреационная оценка – низкая, 3 класс стойкости, 1 стадия дигрессии.<br />
Сырой пойменный ивняк<br />
Типичен для территории сайта. Распространен от с. Чобручи до нижней границы сайта.<br />
Сообщества приурочены к постоянно затапливаемым участкам поймы у береговой<br />
линии. Как правило, монотипны, со слабо развитым подлеском и травяным покровом.<br />
Ассоциация Salicetum (alba) rubosum – типичные фрагмены сообществ площадью<br />
по 3,2 га зафиксированы в квартале 7 выделы 14 и 7. Тип древостоев - берегозащитные<br />
участки лесов. Древостои порослевого происхождения, состав: 10ИВБ. Возраст 46, 36<br />
лет, полнота насаждений – 0,5, 0,6. Класс бонитета – 5, 4. Подлесок сформирован Rubus<br />
caesius, Geum urbanum, Urtica dioica, с сомкнутостью 0,3.<br />
Ассоциация Salicetum (alba) inundatum – встречается повсеместно в местах постоянного<br />
и/или длительного затопления. Отличается присутствием нескольких видов кустарниковых<br />
ив - S. purpurea, S. viminalis, S. triandra. Как правило, сообщества монотипные, одноярусные с<br />
разреженным подлеском из Rubus caesius, Geum urbanum, Urtica dioica, Agrostis alba.<br />
Ассоциация Saliceto (alba) – Populetum (alba) herbosum – занимает промежуточное положение<br />
между тополёвыми и ивовыми лесами. Наиболее типичное сообщество произрастает в<br />
квартале 10 выдел 18 (площадь 25 га). Тип древостоев - берегозащитные участки лесов. Древостои<br />
порослевого происхождения, состав: 8ИВБ2ТБ. Возраст 36 лет, полнота насаждения<br />
– 0,6. Класс бонитета – 4. Подлесок сформирован Rubus caesius, сомкнутость 0,2.<br />
Искусственные насаждения<br />
Разнообразны по составу пород (тополь канадский, чёрный, гибридный), возрасту,<br />
располагаются небольшими массивами среди природных лесов.
256<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
ЛУГОВАЯ РАСТИТЕЛЬНОСТЬ<br />
Сообщества свежих лугов встречаются на острове Дикуль, занимают повышенные<br />
участки поймы, а также откосы противопаводковых валов. Основу травостоя формируют<br />
Bromus inermis, Calamagrostis epigeios, Elytrigia repens.<br />
Фитоценозы сырых лугов также отмечены на острове Дикуль. Основу составляют<br />
видами, выдерживающие непродолжительное затопление - Juncus gerardii, Carex<br />
melanostachya, Agrostis stolonifera.<br />
Сообщества заболоченных лугов присутствуют на островах Дикуль и Куца. Приурочены<br />
к низким участкам микрорельефа поймы с длительным стоянием паводковых<br />
вод. Флористический состав небогатый и представлен приспособленными к затоплению<br />
травами - Alopecurs aequalis, Eleocharis palustris, Carex acutiformis, C. riparia, C. otrubae,<br />
Alopecurus aequalis, Juncus bufonius.<br />
БОЛОТНАЯ РАСТИТЕЛЬНОСТЬ<br />
Отмечены несколько заболоченных участков, расположенных в местах постоянного<br />
подтопления (Дикуль, а также юго-западный участок у границы с Украиной). Как правило,<br />
это крупнотравные тростниковые болота, относящиеся к сообществам формации<br />
Pharagmiteta australisi, часто с охраняемыми водными растениями (Salvinia natans L.).<br />
ВОДНАЯ РАСТИТЕЛЬНОСТЬ<br />
В составе водных биотопов присутствуют разнообразные фитоценозы плавающих в<br />
воде и на её поверхности, а также закрепленных растений. Это сообщества формаций<br />
Salvinieta, Lemneta, Ceratophylleta, а также Potamogetoneta, Nemphoi<strong>de</strong>ta peltatae.<br />
Кроме вышеуказанных типов характеристика растительного покрова сайта включает<br />
разнообразные варианты сорной и агрикультурной растительности<br />
1.4.2. Редкие виды растений<br />
1.4.2.1 Флористический состав и редкие виды Правобережья<br />
В составе флоры природных комплексов на территории сайта отмечено около 950 видов<br />
высших растений. Среди них встречается большое количество редких растений - 55<br />
видов (Приложение 3.1). Это составляет около 36% от приводимых для региона редких<br />
растений и около 6% от общего флористического состава территории. Они различаются<br />
по степени редкости и представлены разными по численности популяциями. Локальное<br />
распространение некоторых из них ограничивается одним или несколькими пунктами.<br />
Из списка Бернской конвенции строго охраняемых видов отмечены: Trapa natans – (CR),<br />
Salvinia natans (EN), Pulsatilla grandis (VU). В списках растений, взятых под государственную<br />
охрану, числится 67 видов. Наиболее редкие и ценные в научном отношении виды<br />
растений, относящиеся к высоким категориям редкости, включены в Красную книгу Республики<br />
Молдова (Cartea Roşie 2001): Euonymus nana Bieb., Sternbergia colchiciflora Waldst.<br />
et Kit., Astragalus dasyanthus Pall., Trapa natans L., Bellevaila sarmatica (Gheorghi) Woronov,<br />
Nymphaea alba L., Vitis sylvestris C.C.Gmel., Pyrus elаeagnifolia Pall., Crambe tataria Sebeok.<br />
Многие виды редки не только в Молдове, но и на территории сопредельных государств.<br />
Особый научный интерес и большую ценность из них представляют редкие эндемичные<br />
виды, среди которых встречаются ряд сравнительно узких эндемиков Понтической<br />
провинции: Pulsatilla nigricans Stork, Galium volhynicum Pobed., Astragalus ponticus Pall.,<br />
Bellevaila sarmatica (Gheorghi) Woronov, Cerastium ucrainicum Pacz. еx Klok. Некоторые<br />
эндемичные виды распространены более широко: понтическо-паннонско-Балканские
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
257<br />
(Campanula macrostachya Waldst et Kit ex Willd.), и понтическо-паннонские (Astragalus<br />
dasyanthus Pall.). В сайте встречаются 9 реликтов разного возраста, в т.ч. третичные реликты<br />
Nymphoi<strong>de</strong>s peltata (S.G.Gmel.) O.Kuntze, Salvinia natans (L.) All. и реликт широколиственных<br />
лесов Волыно-Подольской возвышенности Clematis vitalba L.<br />
1.4.2.1 Флористический состав и редкие виды Левобережья<br />
На Приднестровской территории сайта отмечено 409 видов высшей флоры, включая<br />
20 редких. Виды Бернской конвенции и Европейского Красного списка – Salvinia natans<br />
(L.) All., Trapa natans L. Уязвимых видов охраняемых законом – 8: Asparagus tenuifolius<br />
Lam. (II), Nymphaea alba L. (II), Nymphoi<strong>de</strong>s peltata (S.G.Gmel.) O.Kuntze (II), Salvinia natans<br />
(L.) All. (II), Trapa natans L. (II), Typha laxmannii Lepech. (IV), Utricularia vulgaris L. (III),<br />
Vallisneria spiralis L. (III). Видов операционного списка 16: Asparagus tenuifolius Lam.,<br />
Carex pseudocyperus L., Cyperus glomeratus L., Filipendula ulmaria (L.) Maxim., Hydrocharis<br />
morsus-ranae L., Nymphaea alba L., Nymphoi<strong>de</strong>s peltata (S.G.Gmel.) O.Kuntze, Ornithogalum<br />
boucheanum (Kunth) Aschers., Potamogeton gramineus L., Potamogeton natans L., Salvinia<br />
natans (L.) All., Spiro<strong>de</strong>la polyrhyza (L.) Schleid., Tamarix ramosissima Le<strong>de</strong>b., Trapa natans L.,<br />
Vallisneria spiralis L., Verbascum phoeniceum L.<br />
1.4.3. Фауна<br />
1.4.3.1. Млекопитающие<br />
Ландшафтное разнообразие Нижнего Днестра обусловливало и богатство животного<br />
мира. Фауна млекопитающих представлена 54 видами, которые составляют 72% из общего<br />
числа видов класса обитающих в республике. Самым представительным является отряд<br />
грызунов (Ro<strong>de</strong>ntia) с 18 видами, далее отряд хищных млекопитающих (Carnivora) c 12 видами,<br />
отряд насекомоядных (Insectivora) c 7 видами, отряд летучих мышей (Chiroptera) – 13<br />
видов, отряд парнокопытных (Artiodactyla) –3 вида и отряд зайцеобразных (Logomorfha)<br />
– 1 вид. Численность большинства видов грызунов, ежа, крота, землероек, зайца-русака<br />
обычная и не вызывает опасения. Самые уязвимые виды наземных млекопитающих относятся<br />
к отрядам Carnivora (выдра, норка европейская, горностай, лесная европейская кошка<br />
и куница лесная, которые включены в Красную Книгу Молдовы) и (Chiroptera).<br />
Судя по экологической емкости отдельных лесных урочищ для обитания млекопитающих<br />
можно отметить, что условия обитания разнообразны, и в порядке убывания составляют:<br />
Талмазские плавни, Чобурчиу-Нагорное, Копанска-Леунтя, урочище Крокмаз,<br />
Олэнешть, Кицканская лесная дача и.д.<br />
Правобережье<br />
Урочище Талмазские плавни по биологическому и ландшафтному разнообразию самое<br />
ценное из всех расположенных в зоне Нижнего Днестра. Оно включает разнообразные<br />
биотопы – луга, болота, озера, леса, которые создают благоприятные условия для<br />
большинства видов млекопитающих, обитающих в этом регионе. Здесь обитают 52 вида<br />
млекопитающих, в том числе 7 видов Красной книги Молдовы: выдра (Lutra lutra), европейская<br />
норка (Mustela lutreola), горностай (M. erminea), лесная европейская кошка<br />
(Felis silvestris) и лесная куница (Martes martes), летучие мыши (Myotis bechsteinii, Nyctalus<br />
lasiopterus). В отличие от других урочищ, Талмазские плавни создают условия для стационарного<br />
обитания многих видов млекопитающих, особенно летучих мышей, численность<br />
которых здесь достигает 20 тысяч.
258<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Чобручская нагорная дача характеризуется как самая богатая по количеству видов<br />
млекопитающих (32) из нагорных лесных экосистем и уступает только урочищу Талмазские<br />
плавни. Из редких и исчезающих видов млекопитающих встречаются лесная европейская<br />
кошка и лесная куница. Богатство животного мира данного урочища детерминировано<br />
разнообразием растительности, рельефа и присутствием воды.<br />
Копанско-Леонтьевская дача уступает предыдущему урочищу по видовому богатству<br />
и по численности зверей, из-за дефицита воды. Поэтому крупные виды млекопитающих,<br />
как благородный олень, дикая свинья и косуля, вынуждены часто осуществлять переходы<br />
в пойму Днестра к водопоям.<br />
Урочище Крокмаз намного уступает по площади предыдущим лесным экосистемам,<br />
но благодаря хорошим условиям обитания и близости пойменных участков леса и воды<br />
здесь встречаются все три вида диких парнокопытных и сравнительно много видов других<br />
млекопитающих. Возможно, сюда иногда заходит дикая лесная кошка.<br />
Урочище Олэнешть в меандрах реки Днестр. Большая часть площади леса иногда заливается<br />
водой, поэтому не всегда становится доступным для посетителей. Такое состояние<br />
дает возможность для обитания около 27 видов млекопитающих, в том числе и редких<br />
и исчезающих, как выдра, норка европейская и горностай.<br />
Урочище Нукарь (Ореховое) нагорная экосистема с разнообразными условиями обитания,<br />
где встречаются около 17 видов млекопитающих, среди которых нет видов включенных<br />
в Красную Книгу Молдовы.<br />
Урочища Грушево-Арпентьево выполняет примерно те же функции, как и урочище Нукарь<br />
во временном пребывании диких парнокопытных. Через это урочище проходят олени,<br />
кабаны из Чобручской нагорной дачи в сторону Копанско-Леонтьевскай даче и обратно.<br />
Урочище Болото “Тогай”. Система с 20-го по 23-й меандр, в который входит и Болото “Тогай”,<br />
создают благоприятные условия для обитания выдры, норки европейской и горностая.<br />
Биоразнообразие болотистого сектора близ с. Паланка представляет особый интерес.<br />
Заброшенный рыбокомбинат трансформировался в биологический оазис, где появились<br />
благоприятные условия для многих видов позвоночных и беспозвоночных. Здесь присутствуют<br />
ок. 19 видов животных, в том числе 9 плотоядных, среди которых 4 вида(Lutra<br />
lutra, Mustela lutreola, M. erminea, Felis silvestris) включены в Красную Книгу Молдовы.<br />
Остальные лесные урочища создают благоприятные условия для стационарного обитания<br />
мелких видов млекопитающих и служат временным обитанием и коридором для<br />
крупных видов млекопитающих.<br />
Левобережье<br />
Кицканская лесная дача довольно богата видами млекопитающих (25 видов). Обычными<br />
являются заяц-русак, белка, лисица, ласка и др. Здесь постоянно обитают кабан и<br />
косуля. Из редких видов можно отметить барсука (Meles meles). Фауна рукокрылых насчитывает<br />
10 видов, в том числе таких редких как Myotis dasycneme, Nyctalus leisleri и др.<br />
Урочище Дикуль еще слабо изучено в фаунистическом отношении, к настоящему моменту<br />
в список млекопитающих Дикуля можно включить 10 видов (без учета рукокрылых).<br />
Среди них следует упомянуть енотовидную собаку (Nyctereutes procyonoi<strong>de</strong>s), лесного<br />
кота (Felis sylvestris). Постоянно обитает кабан. Это – северная окраина огромного комплекса<br />
плавневой экосистемы Днестровской дельты, включающая луга, озеро, болота и<br />
редколесье, и здесь может быть обнаружено большое количество различных видов животных,<br />
в том числе репродукция редких видов.<br />
Субприродные местообитания на острове Турунчукск включают участки рукавов<br />
Днестр и Турунчук, пойменные ленточные леса между руслами рек и противопаводковыми<br />
дамбами, отдельные внутренние водоемы озерного типа, луговины, участки
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
259<br />
тростниковых зарослей, агроценозы и пустыри. Разнообразие биотопов обуславливает<br />
относительно высокое видовое богатство млекопитающих (всего 24 вида, 21-22 вида на<br />
отдельно взятых участках). Обычны заяц-русак, лисица, ласка. Регистрируется кабан и<br />
косуля, отмечены заходы благородного оленя (Cervus elaphus) из правобережных лесов у<br />
села Чобурчиу. Наблюдался на острове также редкий вид - европейский лесной кот (Felis<br />
sylvestris). Фауна рукокрылых насчитывает 8 видов.<br />
1.4.3.2 Птицы<br />
По последним данным, фауна птиц сайта насчитывает в течение года 228 видов (более<br />
80% фауны республики) из 17 отрядов. Непосредственно используют территорию<br />
различным образом 215 видов (остальные в основном следуют через нее транзитом), из<br />
них гнездятся 127. Для сравнения, аналогичные современные данные для других богатых<br />
птицами территорий страны выглядят следующим образом: Прутул де Жос и прилегающая<br />
территория Рамсарского сайта – 212, 178 и 116 соответственно; Пэдуря Домняскэ<br />
– 197, 170 и 120; Плайул фагулуй – 161, 129 и 104; Кодры – 158, 104 и 78. Самая богатая<br />
птицами ключевая территория сайта – Талмазские плавни соперничает с этими охраняемыми<br />
территориями – 200, 182 и 110.<br />
Кроме большого разнообразия ландшафтов и биотопов это обеспечивается также за<br />
счет соседства с пойменной зоной территории Украины и Кучурганским водохранилищем,<br />
близости Днестровского лимана и Черного моря. Это часть большой зоны высокой<br />
миграционной активности птиц. Здесь особенно богато представлена фауна водноболотных<br />
и лесных птиц, причем как пойменных, так и нагорных лесов. Многочисленны<br />
и разнообразны луговые, полевые и синантропные птицы.<br />
Непосредственно использующие виды распределяются по отрядам следующим образом:<br />
Gaviiformes – 2; Podicipediformes – 3 (кроме них 1 следует транзитом); Pelecaniformes<br />
– 3; Ciconiiformes – 12; Anseriformes – 22 (3 следуют транзитом); Falconiformes – 22 (1);<br />
Galliformes – 3; Gruiformes –7 (1); Haradriiformes – 28 (3); Columbiformes – 4; Cuculiformes<br />
– 1; Strigiformes – 5; Caprimulgiformes – 1; Apodiformes – 1;Coraciiformes – 4; Piciformes – 6;<br />
Passeriformes – 79 (3).<br />
С учетом ситуации в стране в целом, хорошо представлены на гнездовании группы,<br />
включающие много уязвимых видов как Ciconiiformes – 11, Gruiformes – 7, Strigiformes – 5,<br />
Falconiformes – 10.<br />
Птицы, встречающиеся (использующие данную территорию для кормежки и отдыха)<br />
только на миграциях, а также в качестве залетных и летующих представлены 73 видами,<br />
зимующие с различным успехом – 76 видами. У ряда видов статус пребывания достаточно<br />
изменчив по годам, что определяется погодными условиями и состоянием среды обитания<br />
на момент времени.<br />
В 50-е годы прошлого столетия здесь еще гнездились Millvus milvus, Haliaeetus albicilla,<br />
Pandion haliaetus, Aquila chrysaetos, Bubo bubo, Tadorna ferruginea. Из них Millvus milvus<br />
изчез а стране и, вероятно, исчезает в регионе. Существует вероятность возврата Bubo<br />
bubo. Остальные встречаются на миграциях и в качестве залетных. Последние 2-3 года<br />
не наблюдался на гнездовании Phalacrocorax pygmeus. У Phalacrocorax pygmeus сохраняются<br />
высокие шансы вновь стать гнездящимя, а у Haliaeetus albicilla, Pandion haliaetus и<br />
Tadorna ferruginea они не так высоки.<br />
Охотничья фауна представлена птицами 5 отрядов, среди которых наибольшее число<br />
видов приходится на отряд Anseriformes (21 вид). Представители отряда Haradriiformes (а<br />
именно кулики) занимают малое место среди охотничьих трофеев, хотя их разнообразие
260<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
здесь достаточно высокое (27 видов). Фазан Phasianus colchicus встречается по территории<br />
сайта повсеместно.<br />
Из воробьиных птиц наиболее распространенными являются оба вида воробьев,<br />
Luscinia luscinia, Sylvia atricapilla, Sturnus vulgaris, Parus major, Fringilla coelebs, Phylloscopus<br />
collibita, Turdus merula, Turdus philomelos, Acrocephalus arundinaceus, Emberiza citrinella,<br />
Miliaria calandra, Galerida cristata, Alauda arvensis, Oriolus oriolus и некоторые другие виды.<br />
Местами высокие концентрации формируют Columba palumbus, Anthus trivialis, Motacilla<br />
flava, Upupa epops и некоторые другие виды.<br />
Из хищных видов птиц наиболее обычны Buteo buteo, Milvus migrans, Falco tinnunculus,<br />
Accipiter gentiles, Circus aeruginosus. В открытой местности иногда встречается Falco<br />
vespertinus, а вдоль правого коренного берега Днестра часто можно наблюдать Hieraaetus<br />
pennatus. Во время миграций основная масса хищных птиц придерживается открытой<br />
местности и водных пространств. Совы представлены Otus scops, Asio otus, Asio flammeus,<br />
Athene noctua, Strix aluco.<br />
В период гнездования из числа водно-болотных видов наиболее заметны все виды цапель,<br />
Fulica atra, Gallinula chloropus, Ixobrychus minutus, Larus argentatus, Larus ridibundus,<br />
Sterna hirundo, Chlidonias niger, Chlidonias hibridus, Ciconia ciconia, Phalacrocorax carbo,<br />
Podiceps cristatus, Acrocephalus arundinaceus. Относительно реже встречаются Anas<br />
platyrhynchos, Aythya ferina, Himantopus himantopus, Vanellus vanellus, Actitis hypoleucos,<br />
Cygnus olor, Ciconia nigra, Plegadis falcinellus и достаточно редко Tringa glareola, Tringa<br />
ochropus, Anas strepera, Anas querquedula, Phalacrocorax pygmeus, мелкие пастушки, камышевки<br />
и сверчки.<br />
Велико разнообразие птиц на кормежке, среди них чайки, крачки, кулики, гусеобразные,<br />
а также Phalacrocorax carbo и Ph. pygmeus, Plegadis falcinellus, Ciconia ciconia, C. nigra,<br />
Platalea leucorodia и др. Много цапель - Ar<strong>de</strong>a cinerea, A. purpurea, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Egretta<br />
garzetta, E. alba, Nycticorax nycticorax.<br />
Состав пролетных видов очень разнообразен. В этот период здесь отмечаются такие<br />
редкие виды как Anser albifrons, Branta ruficollis, Cygnus сygnus, C. olor, Aquila chrysaetos,<br />
A. pomarina, A. clanga, достаточно стабильно отмечаются Hieraaetus pennatus, Pandion<br />
haliaetus и Pernis apivorus.<br />
В последние 10-15 лет в южном Приднестровье отмечен факт необычных зимовок, в<br />
том числе редких птиц. Это такие виды как Tachybaptus ruficollis, P. cristatus, Phalacrocorax<br />
pygmeus, Gavia stellata, Botaurus stellaris, Nycticorax nycticorax, Egretta alba, Ar<strong>de</strong>a cinerea,<br />
Porzana porzana, Rallus aquaticus, Tringa ochropus, Scolopax rusticola, Larus fuscus, Chlidonias<br />
hybridus, Sterna albifrons, Rissa tridactyla, Motacilla alba, M. cinerea (А.А. Куниченко, А.А.<br />
Тищенков, 1999 г.). В теплые зимы эти виды могут присутствовать и на территории сайта,<br />
хотя вероятнее всего – в зоне Кучурганского водохранилища.<br />
Правобережье<br />
Наиболее ценными для водно-болотных птиц являются влажные зоны, расположенные<br />
в урочище Талмазские плавни и расположенный рядом «Луг караваек», у села Паланка,<br />
озеро «Пеликанье» (с. Крокмаз), «Унгюл Рэскаец» (между с. Рэскаец и Пуркарь).<br />
Непоследнее значение имеют Старый Днестр, всевозможные каналы и эфемерные водоемы,<br />
расположенные в долине. Для хищных птиц наиболее привлекательны открытые<br />
пространства в виде лугов, пустырей, полей, лесных опешек. Среди них можно выделить<br />
урочище Талмазские плавни, облесенные склоны урочища Чиобурчиу Стынка, открытые<br />
пространства на склонах и плато.<br />
Урочище Копанка-Леунтя характеризуется большим разнообразием и обилием воробьиных<br />
и других лесных птиц. Присутствуют на гнездовании Accipiter gentiles, Buteo buteo,
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
261<br />
Falco subbuteo, F. tinnunculus, Milvus migrans, Asio otus, Athene noctua, Otus scops, Strix aluco,<br />
а на миграции встречаются Falco cherrug, Pernis apivorus, Aquila pomarina, Aquila clanga,<br />
Columba oenas.<br />
Урочища Туфа – Стынка Талмаз. Помимо разнообразия птиц в урочище Стынка Талмаз<br />
следует отметить гнездование Hieraaetus pennatus. Присутствуют Buteo buteo Strix<br />
aluco, Athene noctua, Otus scops, Asio otus.<br />
Урочище Турецкий сад и Старица содержат большое разнообразие лесных и водолюбивых<br />
птиц, среди которых в различные сезоны встречаются такие редкие виды, как Falco<br />
cherrug, Pernis apivorus, Aquila pomarina, Aquila clanga, Columba oenas, Egretta alba, Cygnus olor.<br />
Урочище Талмазские плавни наиболее богато видами. В благоприятные годы наблюдаются<br />
скопления линных речных уток (кряква). Останавливается значительное число<br />
птиц-мигрантов. Здесь гнездятся такие редкие виды как Ciconia nigra, Phalacrocorax<br />
pygmeus (еще недавно гнездился), Crex crex, Egretta alba. Присутствуют Milvus migrans,<br />
Buteo buteo, Falco tinnunculus, F.subbuteo, F. vespertinus, Accipiter nisus, A. gentiles, Asio otus,<br />
Otus scops, Athene noctua, Strix aluco, Himantopus himantopus. На миграции встречаются<br />
всевозможные виды хищных птиц.<br />
“Луг караваек” представляет собой зону концентрации в послепаводковый период<br />
большого разнообразия водно-болотных птиц (цапли, чайки, крачки, бакланы, кулики,<br />
утки, аисты). Среди них присутствуют редкие виды - Egretta alba, Ciconia nigra, Plegadis<br />
falcinellus, Platalea leucorodia.<br />
Урочища Чобурчиу Стынка и Чобурчиу де Мунте составляют единый комплекс, где<br />
высоки показатели видового разнообразия и обилия видов. Присутствуют Buteo buteo,<br />
Milvus migrans, Accipiter nisus, A. gentiles, Falco subbuteo, F. tinnunculus, Asio otus, Athene<br />
noctua, Otus scops, Strix aluco.<br />
Урочище Олэнешть богато разнообразием видов, гнездится Ciconia nigra. Кормится<br />
по каналам на переферии урочища редкий для Молдовы вид Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s. Присутствуют<br />
Plegadis falcinellus, Ciconia nigra, Milvus migrans, Accipiter nisus, Falco tinnunculus, F.<br />
vespertinus, Buteo buteo, Otus scops, Asio otus, Strix aluco, Athene noctua.<br />
Урочище Айвазия содержит богатую фауну гнездящихся и мигрирующих птиц. Здесь<br />
встречаются различные виды куликов, цапель, хищных птиц, сов, Plegadis falcinellus, Crex<br />
crex, Asio flammeus, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Ciconia nigra.<br />
Болото Тогай в комплексе с лесом, протоками и каналами. Присутствуют Plegadis<br />
falcinellus, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Egretta alba, Buteo buteo, Asio otus, Otus scops, Athene noctua.<br />
Урочище Ымпэрэтяска характеризуется большим разнообразием и обилием воробьиных<br />
птиц, присутствуют Buteo buteo, Milvus migrans, Accipiter gentiles, A. nisus, Falco tinnunculus.<br />
Озеро «Пеликанье» – водоем, на котором любят отдыхать пеликаны (Pelecanus onocrotalus),<br />
кормятся чайки, крачки, цапли, среди которых обычно встречается Egretta alba.<br />
Пруды у села Паланка населяют различные виды водно-болотных птиц. Здесь в различные<br />
сезоны встречаются такие редкие виды как Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Egretta alba, Ciconia<br />
nigra, Plegadis falcinellus, Platalea leucorodia, Cygnus olor, Haliaeetus albicilla, Pandion haliaetus.<br />
Левобережье<br />
В пределах приднестровской части «Рамсарского сайта» можно выделить два основных<br />
орнитокомплекса: пойменных лесов и водно-болотный.<br />
Ленточные пойменные леса. Репродуктивное сообщество птиц включает меньшее<br />
число видов по сравнению с основными пойменными лесами. Наиболее массовыми<br />
и типичными представителями в репродуктивный период можно считать<br />
виды «певчих» птиц: соловья обыкновенного Luscinia luscinia, зяблика Fringilla coelebs,<br />
славку-черноголовку Sylvia atricapilla, большую синицу Parus major, полевого воробья
262<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Passer montanus, обукновенную горихвостку Phoenicurus phoenicurus, скворца Sturnus<br />
vulgaris, пеночку-теньковку Phylloscopus collybita, серую мухоловку Muscicapa striata, зеленушку<br />
Chloris chloris, серую славку Sylvia communis, лазоревку Parus caeruleus, жулана<br />
Lanius collurio, зарянку Erithacus rubecula, черного и певчего дроздов Turdus merula, T.<br />
philimelos, иволгу Oriolus oriolus, белую трясогузку Motacilla alba, обыкновенную овсянку<br />
Emberiza citronella, вертишейку Jynx torquilla, щегла Carduelis carduelis, пеночку-весничку<br />
Phylloscopus trochilus.<br />
Типичны также серая ворона Corvus cornix , сорока Pica pica, фазан Phasianus colchicus.<br />
Характерными для данного орнитокомплекса являются также малочисленные и редкие<br />
виды птиц: черный коршун Milvus migrans, канюк Buteo buteo, пустельга обыкновенная<br />
Falco tinnunculus, чеглок Falco subbuteo, вяхирь Columba palumbus, сплюшка Otus scops,<br />
серая неясыть Strix aluco, седой дятел Picus canus и др.<br />
В период миграций и кочевок пойменные леса используют для кормления и отдыха и<br />
гнездящиеся здесь птицы так и пролетные птицы, поэтому видовой состав в это время<br />
здесь наиболее богат.<br />
Среди пролетных птиц следует упомянуть: черного аиста Ciconia nigra, осоеда Pernis<br />
apivorus (возможно, гнездится в урочище «Кицканская лесная дача»), вальдшнепа<br />
Scolopax rusticola (иногда зимует здесь).<br />
Водно-болотный орнитокомплекс. Распределение этих видов по гнездовым стациям<br />
отличается. Так с речными берегами связано гнездование перевозчика Actitis hypoleucos,<br />
зимородка Alcedo atthis, береговой ласточки Riparia riparia, ремеза Remiz pendulinus.<br />
Кряква (Anas plathyrhinchos) свои гнезда сооружает в прилегающих участках пойменных<br />
лесов и среди корней деревьев по труднодоступным речным берегам.<br />
Типичные болотные угодья и озера с зарослями тростника, рогоза и других гидрофильных<br />
растений приднестровской части «Рамсарского сайта» используют для гнездования:<br />
малая выпь (Ixobrychus minutus), обыкновенный погоныш Porsana porsana, пастушек<br />
Raullus aquaticus, камышница Gallinula chloropus, усатая синица Gallinula chloropus,<br />
камышевка-барсучок Acrocephalus schonobaenus, тростниковая камышевка Acrocephalus<br />
scirpaceus, дроздовидная камышевка Acrocephalus arundinaceus – доминант в большинстве<br />
тростниковых угодий, тростниковая овсянка Emberiza schoeniclus и др.<br />
Гнездование крупных лимнофильных птиц в пределах рассматриваемой территории<br />
лимитируется высоким фактором беспокойства со стороны человека.<br />
Водно-болотные угодья приднестровской части «Рамсарского сайта» широко используются<br />
многими пролетными и зимующими видами лимнофильных птиц. При этом,<br />
в основном с руслами рек связаны: краснозобая и чернозобая гагары Gavia stellata, G.<br />
arctica, малая поганка Podiceps ruficollis, чомга Podiceps cristatus, лебедь-кликун Cignus<br />
cignus, большой крохаль Mergus merganser, луток Mergus albellus, скопа Pandion haliaetus.<br />
Водоемы различных типов, тростниковые заросли, заболоченные луга привлекают<br />
бóльшее число видов: малого и большого бакланов Phallacrocorax pygmeus, Ph. carbo, большую<br />
выпь Botaurus stellaris, квакву Nycticorax nycticorax, желтую цаплю Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s,<br />
большую и малую белых цапель Egretta alba, Е. garzetta, серую и рыжую цапель Ar<strong>de</strong>a<br />
cinerea, А. purpurea, каравайку Plegadis falcinellus, колпицу Platalea leucorodia, белого и черного<br />
аистов Ciconia ciconia, С. nigra, чирков Anas crecca, А. querquedula, широконоску Anas<br />
clypeata, болотного луня Circus aeruginosus, бекаса Gallinago gallinago, сизую, серебристую<br />
и озерную чаек Larus canus, L. cachinnans, L. ridibundus, речную крачку Sterna hirundo, варакушку<br />
Luscinia svecica и др.<br />
Кицканский лес характеризуется чрезвычайно высоким видовым разнообразием и<br />
численностью птиц в репродуктивный период. Здесь нет доминантов, высок показатель
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
263<br />
выравненности распределения особей и чрезвычайно низок индекс концентрации. Суммарное<br />
обилие составляло 730,7 пар/км 2 . Субдоминантами в гнездовом населении птиц<br />
«Кицканского леса» являлись 24 вида: Luscinia luscinia, Fringilla coelebs, Sylvia atricapilla,<br />
Parus major, Passer montanus, Phoenicurus phoenicurus, Sturnus vulgaris, Phylloscopus collybita,<br />
Muscicapa striata, Chloris chloris и др. (Тищенков, 2005).<br />
Наиболее интересным и перспективным участком сайта для обеспечения транзитного<br />
отдыха и кормления лимнофильных птиц следует считать комплекс «Дикуль». Отметим,<br />
что приднестровская часть «Рамсарского сайта» имеет наибольшее значение для именно<br />
для мигрирующих, кочующих и зимующих видов птиц.<br />
1.4.3.3 Рептилии и амфибии<br />
Герпетологическое богатство Нижнего Днестра установилось благодаря большому<br />
биотопическому разнообразию территории. Удачное сочетание лесных участков, оврагов<br />
и водно-болотных угодий создают благоприятные условия для обитания многих видов<br />
земноводных и пресмыкающихся.<br />
В настоящее время состав земноводных на данном участке Днестра насчитывает 9 видов<br />
(Triturus vulgaris, Triturus cristatus, Bombina bombina, Pelobates fuscus, Bufo viridis, Bufo<br />
bufo, Hyla arborea, Rana ridibunda, Rana lessone), в том числе 1 внесенный в Красную книгу<br />
Молдовы и 5 охранямых Бернской Конвенцией. Данные виды достаточно широко распространенгы<br />
на территории и образуют популяции-ядра.<br />
Список пресмыкающихся насчитывает 9 видов: Emys orbicularis (Красный список<br />
МСОП), Lacerta agilis, Lacerta viridis, Natrix natrix, Natrix tessellatа, а также четыре вида<br />
занесенных в Красную Книгу Молдовы и строго охраняемые в Еврове Elaphe longissima.<br />
Elaphe quatuorlineata, Coluber caspius, Coronella austriaca.<br />
Правобережье<br />
Редкие виды змей обитают на склонах террас правого берега Дестра. Популяция одного<br />
из наиболее редких представителей фауны змей в стране и Европе четырехполосого<br />
полоза (Elaphe quatuorlineata) в районе остепненных участков у села Рэскэец и урочища<br />
Чобурчиу де Мунте – основная в Молдове.<br />
На водо-болотных участках Айвазия, Болото Тогай, Паланка и др. обитают жизнестойкие<br />
популяции Emys orbicularis. Это – основные места воспроизводства земноводных<br />
Triturus cristatus, Bombina bombina, Hyla arborea, Pelobates fuscus, включенные в списки<br />
Бернской Конвенции.<br />
Левобережье<br />
Герпетофауна «Рамсарского сайта» образована здесь преимущественно амфибийным<br />
комплексом – здесь обитают гребенчатый и обыкновенный тритоны - Triturus cristatus и<br />
T. vulgaris и 7 видов бесхвостых амфибий, а также 4 вида рептилий.<br />
Наиболее многочисленны Rana ridibunda, R. esculenta, Hyla arborea, Bufo viridis, Lacerta<br />
agilis и Natrix natrix. Эти виды амфибий и рептилий в Кицканской лесной даче концентрируются<br />
преимущественно у водоёмов и в их окрестностях. Аналогичен их состав в<br />
районе озера Лаптура.<br />
Дикуль – герпетофауна слабо изучена, сейчас приводится 11 видов амфибий и рептилий.<br />
Основу составляют те же многочисленные виды, к ним добавляется Bufо bufo, а<br />
из редких охраняемых видов – чесночница Pelobates fuscus) и болотная черепаха Emys<br />
orbicularis. Таков же состав видов на Старом Днестре и на острове Турунчук, где герпетофауна<br />
относительно однообразна по всей территории.
264<br />
1.4.3.4. Рыбы<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
В фауне рыб Нижнего Днестра насчитывалось до 83 видов (Лобченко, Тромбицкий,<br />
Цуркан, 2001), в настоящее время обычно регистрируется 57 видов.<br />
Список рыб, не регистрируемых в настоящее время на акватории Днестра, насчитывает<br />
9 видов: угорь речной Anguilla anguilla (L.), шип Acipenser nudiventris (Lov.), вырезуб<br />
Rutilus frisii (Nord.), лосось черноморский Salmo trutta lebrax (Pall.), интродуцированный<br />
вид амур черный Mylopharyngodon piceus (Rich.), калинка Petroleuciscus boristhenicus<br />
Kessler, шемая черноморско-азовская - Chalcalburnus chalcoi<strong>de</strong>s mento (Agassiz, 1832), синец<br />
Ballerus ballerus (L.), чехонь Pelecus cultratus (L.) - ранее обычный промысловый вид.<br />
Все отмеченные виды обитают в Днестре. В других водных объектах в основном обитает<br />
немного видов. Наиболее распространенные виды в Днестре: Alosa kessleri pontica, Silurus<br />
glanis, Rutilus rutilus heckeli, Leuciscus cephalus, Pelecus cultratus, Aspius aspius, Chondrostoma<br />
nasus, Cyprinus carpio, Abramis sapa, A. brama, A. bjoerkna, Stizostedion lucioperca, Carassius<br />
auratus gibelio. Последних 4 вида, в первую очередь Carassius auratus gibelio, преобладают<br />
в старице, каналах и озерах, вместе с R.rutilus rutilus, Perca fluviatilis и Alburnus alburnus.<br />
1.4.3.5. Насекомые<br />
Правобережье<br />
Полное обследование фауны насекомых не проводилось, изучались некоторые показательные<br />
группы. В качестве основной такой группы для плавневого комплекса местообитаний<br />
избран отряд Стрекозы (Odonata). В качестве второй группы использовано надсемейство<br />
Пчелиные (Apoi<strong>de</strong>a), которое позволяет судить о состоянии флоры и фауны<br />
насекомых в дефицитных открытых природных и субприродных местообитаниях; кроме<br />
того, это ресурсный таксон, который должен иметь особый статус в мониторинге биоразнообразия.<br />
В качестве третьей группы избраны Булавоусые бабочки (Rhopaloсera),<br />
имеющие значительное эстетическое значение; судя по некоторым данным (B. Емец, H.<br />
Емец, 1995), на их локальное видовое богатство значительно воздействует даже рекреационная<br />
нагрузка. Четвертой, целевой, но сборной группой были редкие насекомые.<br />
Стрекозы насчитывают 35 видов (более 60 % ожидаемых в Молдове), что является выдающейся<br />
концентрацией видового богатства. В отдельных ядрах этого сайта также отмечено<br />
немало видов: урочище Талмазские плавни – 23 (здесь зафиксирован Coenagrion<br />
mercuriale Selys), природный резерват «Болото Тогай» - 19, ландшафтный резерват «Турецкий<br />
сад» (участок, где Старое русло Днестра еще не пересохло) – 17, болотистый меандр<br />
близ с. Пуркарь – 11 видов (Андреев, 1998; Андреев, Держанский, 2004).<br />
В списке Apoi<strong>de</strong>a, несмотря на небольшой объем исследований, насчитывается 86 видов,<br />
и отмечается определенная равномерность распределения числа видов по семействам.<br />
Это распределение коренным образом отличается и от распределения в фауне<br />
Восточной Европы (около 1000 видов), и от еще более неравномерного распределения в<br />
фауне Молдовы, где представители крупных семейств Megachilidae и Anthophoridae, предпочитающие<br />
сообщества продвинутых стадий сукцессии биоценоза, представлены достаточно<br />
плохо. Значительное отличие локального списка – сдвиг в сторону большей выравненности<br />
крупных таксонов свидетельствует о его существенной неполноте и, следовательно,<br />
- о богатстве локальной фауны. Наибольший интерес в отношении видового<br />
богатства представляет комплекс Чобурчиу-Рэскаец.<br />
Наибольшее богатство представителей Rhopalocera отмечено комплексе в Талмазские<br />
плавни и террасном комплексе Чобурчиу-Рэскаец, включающем участки степи и гырнецы.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
265<br />
При равном числе видов в Талмазских плавнях и Чобурчиу-Рэскаец, первый, несмотря<br />
на значительно большую площадь, уступает по числу нетривиальных (для большинства<br />
ландшафтов Молдовы) видов.<br />
В 2010 г. проведено обследования состояния лесных экосистем, с точки зрения наличия<br />
опасных очагов вредителей, в том числе в составе природных комплексов. В пределах<br />
исследуемой территории не было обнаружено очагов размножения в массе вредителей<br />
леса, хотя зарегистрированы виды насекомых(Tibicina haemato<strong>de</strong>s, Melolontha<br />
melolontha, Chrysomela populi, Chrysomela tremulae, Parthenolecanium comi, Parectopa<br />
robiniella, Galerucella luteola, Rhynchaenus alni), способных при определенных обстоятельствах<br />
нанести существенный вред лесообразующим породам.<br />
Так, в комплексе Копанка-Леунтя в начале июня около 5-10% листьев дуба черешчатого<br />
были повреждены зеленой дубовой листоверткой Tortrix viridana. Заселенность деревьев<br />
не имела очагового характера, вредитель был распределен дисперсно и в основном<br />
на опушечных дубах. Если в прежние годы в урочище Грэдина Турчяскэ наблюлись<br />
очаги американской белой бабочки Hyphantria cunea, то в 2010 году их не было. Более<br />
того, не были зарегистрированы очаги данного вредителя и в других точках исследуемой<br />
территории Нижнего Днестра. Интересно, что в комплексе Чиобурчиу-Рэскаец даже в<br />
самые критические и неблагоприятные для растительности годы не регистрировались<br />
вспышки численности насекомых-вредителей леса, хотя отмечается зеленая дубовая листовертка<br />
Tortrix viridana и западный майский хрущ Melolontha melolontha.<br />
Урочище Ымпэрэтясэ расположено в довольно засушливй местности, и сложились<br />
благоприятные абиотические условиях для некоторых видов насекомых-вредителей.<br />
Так, в предыдущие годы ясеневые деревья были значительно поражены ясеневым листовым<br />
долгоносиком Otiorhynchus fraxini. Но в 2010 году популяция долгоносика находится<br />
в депрессии, поэтому очагов не было обнаружено.<br />
Левобережье<br />
Полное обследование фауны насекомых на территории Левобережья Днестра не проводилось,<br />
изучались редкие насекомые различных отрядов.<br />
Наиболее богата редкими видами Кицканская лесная дача. (Это часть Кицканского<br />
пойменного леса от урочища Кицкань-Ботна до урочища Кицканская дача, где в разное<br />
время отмечен 31 вид из Операционного списка Экологической сети Молдовы). Большое<br />
разнообразие почвенно-растительных условий и биотопов способствовали сохранению<br />
в представителей 25 редких видов (Calosoma sycophanta L., Elater ferrugineus L., Papilio<br />
machaon L., Parnassius mnemosyne L., Zerynthia polyxena Den. et Sch., Aromia moschata<br />
L., Protaetia aeruginosa Drury, Cucujus cinnabarinus Scop., Lepti<strong>de</strong>a morsei Fenton, Pontia<br />
chloridice Hb., Apatura metis Freyer, Argynnis pandora Den.et Schiff., Nymphalis xanthomelas<br />
Esp., Satyrium spini Schiff., Satyrium w-album Knoch., Xylocopa violacea L., Scolia hirta Schrnk).<br />
Несмотря на высокую антропогенную нагрузку, в отдельные годы здесь довольно часто<br />
встречаются Oryctes nasicornis L., Lucanus cervus L., Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L.<br />
На большей части междуречья Днестра и Турунчука энтомофауна сильно обеднена<br />
вследствие высокой сельскохозяйственной освоенности и антропогенная нагрузке.<br />
Помимо обычных видов насекомых, характерных для антропогенизированных<br />
ландшафтов, в разных биотопах встречаются Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L., Zerynthia polyxena<br />
Den. et Sch., Anax imperator Leach., Dorcadion equestre Laxm., Lepti<strong>de</strong>a morsei Fenton,<br />
Pontia chloridice Hb., Xylocopa violacea L. Все они весьма немногочисленны и встречаются<br />
нечасто.<br />
Дикуль – характерная для низовьев Днестра заболоченная труднопроходимая местность<br />
с густыми зарослями тростника, окружающими оз. Дикуль. Она слабо изучена но уже на
266<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
данном этапе можно судить о её ценности и говорить о необходимости сохранения. Здесь<br />
отмечен ряд видов стрекоз, среди которых редкие Aeschna grandis L., Calopteryx splen<strong>de</strong>ns<br />
Harris, Anax imperator Leach, бабочек – Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L., Lepti<strong>de</strong>a morsei Fenton, Pontia<br />
chloridice Hb., а также крупный жук-усач Aegosoma scabricornis Scop.<br />
Старица Днестра. Здесь отмечены 9 видов насекомых, включённых в Операционный<br />
список, среди которых есть и редкие. По берегам старицы довольно часто можно встретить<br />
ряд видов стрекоз: Anax imperator Leach., Aeschna grandis L., Calopteryx splen<strong>de</strong>ns<br />
Harris. Кроме того, из близлежащих биотопов к берегу старицы проникают Iphicli<strong>de</strong>s<br />
podalirius (L.), Xylocopa valga Gerst.<br />
Озеро Лаптура не отличается высоким видовым разнообразием насекомых в связи с<br />
рядом причин, основной из которых является использование озера в качестве рыбоводного<br />
водоёма. В прибрежных биотопах отмечены только обычные виды стрекоз.<br />
1.4.3.6. Другие важные безпозвоночные<br />
Гидробионты. Разнообразие водоемов Нижнего Днестра определяет богатство видового<br />
состава водных макробеспозвоночных, в фауна гидробионтов отмечены 119 видов.<br />
Самыми представительными являются моллюски (Mollusca, 36 вида), личинки и имаго<br />
водных жуков (Coleoptera, 34 видов), личинки стрекоз (Odonata, 17 видов), водные клопы<br />
(Hemiptera, 8 видов), поденок (Ephemeroptera, 8 видов) и ручейников (Trichoptera, 4 вида),<br />
пиявки (Hirudinea, 7 видов). Отмечены также представители ракообразных (Crustacea, 4<br />
вида) и некоторых других групп водных макробеспозвоночных. За редким исключением<br />
(медицинская пиявка Hirudo medicinalis), численность большинства видов достаточно<br />
высокая. С особым вниманием следует отнестись к таким видам как Hirudo medicinalis и<br />
Coenagrion armatum, распространение и численность которых крайне низка.<br />
Наболее богаты биологическим (таксономическому) разнообразием следующие водные<br />
экосистемы, в порядке убывания: болота на месте прудов бывшего рыбхоза у с. Паланка<br />
вместе с каналом вдоль трассы Одесса-Измаил – 64 вида, водоемы в Талмазских<br />
плавнях – 44 вида, старое русло р. Днестр у сел Копанка и Кременчуг – 38 видов, болото<br />
Тогай – 27 видов, временные водоемы после разливов Днестра у с. Паланка – 21 вид, каналы<br />
бывших оросительных систем с. Паланка – 15 видов и коллекторный канал дренажной<br />
системы в долине Айвазия – 15 видов.<br />
Наиболее интересна и таксономически обильна (53 вида) фауна гидробионтов в болотах<br />
бывшего рыбхоза близ с. Паланка с водоемами, сильно заросших урутью, роголистником<br />
и водокрасом. Широко представлены 6 отрядов насекомых, из которых наиболее<br />
богаты таксономически Coleoptera – 11 видов, Odonata – 10 видов (в их числе обнаружены<br />
личинки Aeshna viridis, включенной в списки Бернской конвенции), Hemiptera – 6 и<br />
Ephemeroptera – 2 вида. Исключительно высоким разнообразием отличаются Gastropoda<br />
– 13 видов, а также Hirudinea – 5 видов. Можно предположить, что фауна гидробионтов<br />
здесь еще более богата, поскольку эти водоемы практически не изучены, слабо подвержены<br />
антропогенному прессу и находятся фактически в заповедном режиме.<br />
На втором месте по разнообразию находится гидрофауна Талмазских плавней. Сюда<br />
входят оз. Адана, канал вдоль государственной дамбы и старица Дой Фраць, в той или<br />
иной степени связанная с р. Днестр. Все три водные экосистемы существенно отличаются<br />
друг от друга, что и предопределило богатство гидрофауны. Наиболее полно здесь<br />
представлены моллюски (13 видов), стрекозы (5), поденки (5) и пиявки (5 видов, включая<br />
Hirudo medicinalis). В связи со слабой изученностью этих водоемов, можно предположить<br />
значительно более высокое видовое разнообразие гидробионтов.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
267<br />
Достаточно богата и гидрофауна Старого русла Днестра у с. Копанка (район Турецкого<br />
сада) и с. Кременчуг. Условия обитания гидробионтов в этом водоеме во многом схожи с<br />
болотами у с. Паланка. Обильная водная растительность, хорошая прогреваемость и освещенность<br />
воды создают благоприятные условия для развития многочисленных групп водных<br />
макробеспозвоночных. Наиболее обильны отряды Coleoptera (9), Hemiptera (7 видов),<br />
Odonata (6), Ephemeroptera (3), а также моллюски – 8 видов и пиявки – 3 вида.<br />
На болоте Тогай обилие погруженной водной растительности создает благоприятные<br />
условия. Пока отмечены 27 видов, из которых доминируют моллюски гастроподы – 9 видов<br />
и водные клопы – 5. Состояние экосистемы предполагает значительно более высокое<br />
видовое разнообразие гидробионтов.<br />
Временные водоемы, существующие не более 2-3 месяцев близ с. Паланка, образуются<br />
после спада паводковых вод р. Днестр и тянутся на большом протяжении вдоль правого<br />
берега реки. Видовой состав гидробионтов очень разнообразен – 21 вид. Особенно<br />
разнообразны личинки жуков, доминирующие в количественном отношении, – 9 видов<br />
и моллюски – 7 видов.<br />
Гидрофауна каналов бывших оросительных систем у с. Паланка (15 видов) и системы<br />
каналов в Айвазии (15 видов), представлена обычными видами, численность которых<br />
доаольно высокая.<br />
Клещи. Зарегистрировано 16 видов иксодовых клещей из 22 отмеченных для территории<br />
Молдовы.<br />
1.4.4. Редкие виды животных<br />
1.4.4.1. Млекопитающие<br />
В сайте присутствуют 6 видов из Всемирного Красного списка Международного<br />
Союза Охраны Природы (МСОП) и 6 видов Красной книги Европы. В соответствии<br />
с Бернской конвенцией о защите европейской дикой флоры, фауны и их местообитаний,<br />
27 видов требуют охраны; в их числе 5 видов – требующие мер по охране специфических<br />
местообитаний. 14 видов входят в списки Боннской конвенции об охране<br />
мигрирующих видов (Chiroptera). Насчитывается 15 видов Красной книги Молдовы<br />
(Приложение 3.2)<br />
Правобережье<br />
Красный список мира (МСОП-2010): Mustela lutreola (EN), Myotis bechsteinii, M.<br />
dasycneme, Nyctalus lasiopterus, Lutra lutra, Nyctalus laseopterus (все – NT). Виды, строго<br />
охраняемые в Европе, включенные в Красные книги Молдовы и Украины одновременно:<br />
Felis silvestris, Mustela erminea, Rhinolophus hipposi<strong>de</strong>ros, Myotis daubentonii, Nyctalus<br />
leisleri, Nyctalus noctula, Pipistrellus nathusii, Vespertilio murinus, Eptesicus serotinus. Виды<br />
Красной Книги Украины и Приднестровья: Meles meles.<br />
Левобережье<br />
Красный список мира (МСОП-2010): Myotis dasycneme Lutra lutra (NT), Европе,<br />
включенные в Красные книги Приднестровья и Украины одновременно: Felis<br />
silvestris, Rhinolophus hipposi<strong>de</strong>ros. Виды Красной Книги Приднестровья: Meles meles.<br />
Всего зарегистрировано 17 видов Бернской конвенции, 11 из них находятся в списках<br />
Боннской конвенции.
268<br />
1.4.4.2. Птицы<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Среди птиц, использующих сайт, 28 видов относятся к категориям угрожаемых (в соответствии<br />
с законодательством), 57 – включены в Операционный список экологической<br />
сети, 139 – в списки охранямых видов Бернской конвенции, а 75 – Боннской конвенции.<br />
Правобережье<br />
На территории обитает в различные сезоны года 31 вид, включенный в Красную книгу<br />
Молдовы. Из них 7 – гнездящиеся, 8 – залетные, 14 – мигранты, 2 вида имеют сомнительный<br />
статус обитания. Виды, включенные в Красный список мира (МСОП-2010): гнездящиеся<br />
- Coracias garrulus, Crex crex, Falco vespertinus Phalacrocorax pygmaeus (все – NT); мигранты<br />
– Aquila clanga, Rufibrenta ruficollis, Falco cherrug, иногда –Anser erythropus (все – VU), Aythya<br />
nyroca, Circus macrourus, Gallinago media (все – NT); регулярно посещающие - Phalacrocorax<br />
pygmaeus (NT). Виды, строго охраняемые в Европе, в основном включенные в Красные книги<br />
Молдовы и Украины одновременно: гнездящиеся – Ciconia nigra, Crex crex, Egretta alba (последний<br />
вид только в Красной книге Молдовы), Hieraaetus pennatus (все – CR); Ar<strong>de</strong>a purpurea,<br />
Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Falco peregrinus (все – EN), F. cherrug (VU); мигранты - Circus macrourus, C.<br />
cyaneus, Haliaeetus albicilla (все – CR), Grus grus (EN), Aquila pomarina, Circaeus gallicus, Pandion<br />
haliaetus (все – VU); регулярно посещающие - Plegadis falcinellus, Platalea leucorodia (оба – EN,<br />
очень обычны), Haemantopus ostralegus (VU, очень редко) и другие.<br />
Левобережье<br />
В пределах приднестровской части «Рамсарского сайта» зарегистрировано пребывание<br />
многих раритетных видов. Красный список мира (МСОП-2010): Crex crex, Phallacrocorax<br />
pygmeus, Rufibrenta ruficollis, Aythya nyroca, Falco vespertinus, Coracias garrulous, Numenius<br />
arquata, Limosa limosa. Виды, строго охраняемые в Европе, в основном все включенные<br />
в Красные книги Молдовы, Приднестровья, Украины: Gavia stellata, Podiceps ruficollis,<br />
Botaurus stellaris, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Egretta alba, Ar<strong>de</strong>a purpurea, Platalea leucorodia, Plegadis<br />
falcinellus, Ciconia nigra, Cygnus olor, C. cygnus, Bucephala clangula, Mergus merganser, Pandion<br />
haliaetus, Pernis apivorus, Milvus migrans, Circus cyaneus, C. aeruginosus, Accipiter gentiles,<br />
Haliaeetus albicilla, Falco subbuteo, Himantopus himantopus, Asio otus, A. flammeus, Otus scops,<br />
Strix aluco, Alcedo atthis, Panurus biarmicus, Aegithalos caudatus.<br />
1.4.4.3. Амфибии и рептилии<br />
Правобережье<br />
Красный список мира (МСОП-2010): Emys orbicularis (NT). Виды европейского значения,<br />
включенные в Красные книги Молдовы и Украины одновременно: Coronеlla austriaca,<br />
Elaphe longissima, Coluber quatuorlineata, C. caspius– все EN. Все эти виды, а также Lacerta<br />
viridis, L. agilis, Natrix tessellata, Triturus cristatus, Bombina bombina, B. variegate, Pelobates fuscus<br />
и Bufо viridis должны охраняться в соответствии с Бернской конвенцией.<br />
Левобережье<br />
Красный список мира (МСОП-2010): Emys orbicularis (NT). Виды Бернской конвенции:<br />
Lacerta viridis, L. agilis, Triturus cristatus, Bombina bombina, Pelobates fuscus и Bufо viridis.<br />
Вид Красной книги Приднестровья Bufо bufo.<br />
1.4.4.4. Рыбы<br />
Красный список мира (МСОП-2000): оседлый вид Umbra krameri (VU); катадромные<br />
виды Acipenser gul<strong>de</strong>nstadti colchicus, A. stellatus, Huso huso, Hucho hucho (все – EN), а так
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
269<br />
же анадромные Zingel streber и Zingel zingel (VU), включенный в Красную Книгу Украины<br />
Eudontomyzon mariae (CR). Виды, включенные в Красные книги Молдовы и Украины одновременно<br />
Rutilus frisii (CR) и Leuciscus borysthenicus (VU). Включение некоторых секторов<br />
Днестра в зоны строгой охраны в дополнение к заказнику на Турунчуке способствовало<br />
бы сохраниению этих рыб в бассейне Днестра.<br />
1.4.4.5. Насекомые<br />
В приделах сайта обнаружены 53 редких вида насекомых, включенных в обновленный<br />
Операционный список Экологической сети, плюс к этому 5 видов, внесенных в<br />
Красную книгу Приднестровья. Число насекомых Красной книги Молдовы (в соответствии<br />
с законодательством) составляет видов 16 видов, включенных в списки Бернской<br />
конвеции – 9, охраняемых в ЕС – 11, а 5 видов имеют статус уязвимых в глобальном<br />
масштабе (Красный список МСОП).<br />
Правобережье<br />
Обнаружены 36 редких видов, включенных в обновленный Операционный список.<br />
Всемирный Красный список (МСОП-2010): Ceonagrion mercuriale Сharp., Saga pedo Pall.,<br />
Onconotus servillei (F.-v.-W.), Osmo<strong>de</strong>rma eremita Scop., Morimus finereus (Mulsant) (все VU)<br />
и Formica rufa L. (NT). Виды, включенные в Красные книги Молдовы и Украины одновременно:<br />
Lucanus cervus L., Scolia maculata Drury, Bombus argillaceus Scop., Xylocopa valga<br />
Gerst., Zerynthia polyxena (все EN), Liometopum microcephalum Pz. (CR), Papilio machaon<br />
L. (CR), Callimorpha quadripunctaria (VU), Iphlici<strong>de</strong>s podalirius (VU). Помимо этих, сайт<br />
поддерживает угрожаемые виды, которые включены в Красную Книгу Украины, но не<br />
внесены в Красную Книгу Молдавы (включены в Операционный список, составленный<br />
при разработке Концепции Экологической Сети): Anax imperator Leach, Aromia moschata<br />
L., Anoplius samariensis Pall.,, Scolia hirta Schranck, Bombus ru<strong>de</strong>ratus F., Xylocopa violacea<br />
L. Виды, включенные только в Красную Книгу Молдовы: Mantis religiosa L., Oryctes<br />
nasicornis L., Saturnia pyri Denis et Schiff. (EN).<br />
Левобережье<br />
Всемирный Красный список (МСОП-2010): Morimus finereus (Mulsant) (VU) и<br />
Formica rufa L. (NT). Виды Бернской конвенции и (или) Красной книги Европы: Cucujus<br />
cinnabarinus, Apatura metis, Nymphalis xanthomelas. Виды, включённые в Красные Книги<br />
Республики Молдова и ПМР, частью – и Украины: Mantis religiosa (L.), Calosoma<br />
sycophanta L., Elater ferrugineus (L.), Oryctes nasicornis (L.), Lucanus cervus (L.), Xylocopa<br />
valga Gerst., Scolia maculata (Drury), Liometopum microcephalum (Pz.), Iphicli<strong>de</strong>s podalirius<br />
(L.), Papilio machaon (L.), Parnassius mnemosyne (L.), Zerynthia polyxena (Den. et Sch.). Виды<br />
Операционного списка экологической Сети и (или) Красной книги Приднестровья: Anax<br />
imperator, Protaetia aeruginosa, Purpuricenus kaehleri, , Scolia hirta (ККП), Xylocopa violacea,<br />
Dorcadion equestre, Aromia moschata, Pontia chloridice, Satyrium pruni, S. spini, S. w-album,<br />
Thecla betulae и некоторые другие.<br />
1.4.4.6. Водные беспозвоночные<br />
Всемирный Красный список (МСОП-2010): Hirudo medicinalis (NT). Виды Красной<br />
книги Молдовы: Paramysis baeri bispinosa Martynov, Hypanis laeviuscula fragilis (Milach.), H.<br />
pontica (Eichwald)
270<br />
1.4.5. Характеристика лесов<br />
1.4.5.1. Характеристика лесов Правобережья<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
В юго-восточной части Молдовы, где расположен сайт, лесистость территории составляет<br />
около 7%. Общая площадь земель лесного фонда на Правобережье сайта к составляет<br />
9317 га, из них 7113,1 - лесопокрытые земли Лесного фонда (8001 га), находящегося<br />
в ведении Талмазкого, Олэнештского и Кэушанского лесничеств Тигинского лесохозяйственного<br />
предприятия (Приложение 4.1, таблица 1).<br />
Лесной фонд, находящийся в управлении местных властей, включет 1281 га. Наибольшие<br />
площади относятся к коммунам Талмаза (394 га), Попяска (385 га) и Чиобурчиу (143<br />
га), в других коммунах они составляют от 20 до 86 га.<br />
Площади водного фонда, частью под лесными экосистемами вдоль Днестра (и мелких<br />
водотоков), составляют 2453 га.<br />
В 2002-2009 гг. были посажены около 260 га лесных плантаций, преимущественно на<br />
деградированных землях, находящихся во владении местных властей (около 241 га). Некоторые<br />
из посадок не прижились. Можно считать, что в настоящее время площадь лесного<br />
фонда и других земель под лесом насчитывают более 10000 га.<br />
В сайте есть: (а) естественные леса, испытавшие значительное вмешательство и вновь<br />
развивавшиеся почти без него довольно долго; (б) антропогенные леса, испытывающие<br />
влияние хозяйственной или другой человеческой деятельности в течение одного поколения;<br />
(в) искусственные леса по типу естественных; (г-1) плантации интродуцентов (преобладают)<br />
и (г-2) плантации аборигенных пород. К естественным лесам следует отнести,<br />
прежде всего, дубравы из дуба черешчатого и пушистого, а так же пойменные насаждения<br />
из тополя белого и ивы.<br />
Лесные территории, сохранившие наиболее старые древостои, основу которых составляют<br />
вековые деревья или вековые деревья присутствуют в их составе, составляют<br />
всего всего 276,6 га (4,3% лесопокрытой площади). Однако леса, сохранившие взрослые<br />
сообщества 70-90 лет, составляют составляют 1004.3 га (15,7% от лесопокрытой площади)<br />
(таблица 1), что относительно немало.<br />
Таблица 1<br />
Распределение лесов сайта по преобладающим породам и категориям возраста<br />
Преобладаю-<br />
Распределение площади на категории возраста, га<br />
%<br />
щая порода 140 Итого<br />
Тополь 47,6 105,7 173,3 148,5 59,9 90,2 77 702,2 11,0<br />
Ясень 13,3 13,3 32,5 168,3 542 370,2 78,8 1218,4 19,0<br />
Ива 28 9 47,2 43,2 62,1 189,5 3,0<br />
Дуб черешча-<br />
12,6 100,6 39,8 226,1 218,6 279,3 59,2 12 4,4 952,6 14,9<br />
тый<br />
Дуб пушистый 27,4 140,3 155,6 30,8 2 356,1 5,6<br />
Гледичия 3,6 2,6 29 63,5 115 19,7 3,9 237,3 3,7<br />
Акация 201,1 1069,3 226 608,7 173,1 20,9 2299,1 35,9<br />
Другие породы 4,9 15,5 58,4 285,7 60,9 6,3 8,5 0 0 440,2 6,9<br />
Итого 311,1 1316 559 1575,4 1353 1004,3 258,2 12 6,4 6395,4 100,0<br />
Процент, % 4,9 20,6 8,7 24,6 21,2 15,7 4,0 0,2 0,1 100,0<br />
Непокрытые ле-<br />
- - - - - - - - - 717,7<br />
сом земли<br />
Всего 311,1 1316 559 1575,4 1353 1004,3 258,2 12 6,4 7113,1
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
271<br />
Молодые естественные леса, характерные для региона по составу и структуре насчитывают<br />
1214 га, модельные искусственные леса - 540 га.<br />
Из общей площади лесов около около 3420 га (53,5%) заняты древостоями, в которых<br />
преобладают лесообразующие породы, характерные для зоны сайта – дуб черешчатый<br />
и дуб пушистий, а также ива, тополь белый и черный. Насаждения с преобладанием<br />
интродуцентов (преимущественно акация и гледичии) составляют около 40% лесопокрытой<br />
площади. Общая формула лесообразующих пород: 4SC2ST2FR1PL1STP. Средний<br />
обобщенный возраст насаждений - 45 лет.<br />
Около 9% площади лесов находятся под охраной (природные и ландшафтные заповедники),<br />
где, согласно действующему режиму, лесопользование лимитировано.<br />
Среди лесов (по категориям защитности) преобладают: (i) леса зеленых зон городов<br />
и других населенных пунктов – 33.2%; (ii) леса, выполняющие водоохранные функции,<br />
расположенные в пойме Днестра – – 18.9%; (iii) противоэрозионные леса, посаженные<br />
на деградированных почвах, непригодные для сельскохозяйственного производства, –<br />
17.7%; (iv) леса объектов природно-заповедного фонда – 8.6% (таблица 2).<br />
Таблица 2<br />
Распределение лесов сайта по категориям защитнности<br />
Категории защитности лесов Код Площадь, га %<br />
Леса, выполняющие водоохранные функции, расположенные в<br />
пойме р. Днестр (T II) 1 1I 1346,7 18,9<br />
Противоэрозионные леса, посаженные на деградированные почвы<br />
непригодные для сельскохозяйственных пользований (T II)<br />
2E 1256,6 17,7<br />
Леса лесопарковых частей зеленых зон (T II) 4A 377,7 5,3<br />
Леса зеленых зон вокруг городов и других населенных пунктов<br />
(T III)<br />
4B 2361,2 33,2<br />
Леса природных заповедников (T I) 2 5C 222,7 3,1<br />
Леса ландшафтных заповедников (T I) 5E 206,5 2,9<br />
Леса, объявленные памятниками природы (T I) 5F 181,6 2,6<br />
Леса, предназначенные для производства семян, сохранения лесного<br />
гено- и экофонда (T II)<br />
5H 3,2 0,0<br />
Леса, защитных зон объектов природно-заповедного фонда<br />
(TIII) 3 5L 791,9 11,1<br />
Земли, предназначенные для ведения лесного хозяйства 364 5,2<br />
Итого: 7113,1 100,0<br />
1 Тип категории защитнности T II – включает насаждения, находящиеся под специальным охранным режимом,<br />
направленным на сохранение и улучшение их качеств, включая восстановление. В этих лесах предусмотрены<br />
рубки ухода и управления, специальные рубки по их сохранению (рубки обновления), а в нарушенных<br />
насаждениях - рубки экологической реконструкции.<br />
2 Тип категории защитнности T I – предусматривает, что насаждения предназначены для интегральной охраны<br />
природы. Они могут регулироваться путем хозяйственных мероприятий (рубки ухода и управления), имеют режим<br />
контролируемого хозяйствования. В случае нарушенных лесных экосистем допускаются работы по экологической<br />
реконструкции, которыми достигается структура природного типа. Экологическая реконструкция это<br />
продолжительный процесс, обусловленный действительным состоянием данных насаждений.<br />
3 Тип категории защитнности T III – включает насаждения с специальными защитными функциями, для которых<br />
допускаются, в зависимости от уклона склона, очень интенсивные рубки (добровольно-выборочные рубки). В<br />
некоторых из них можно применить и другие интенсивные рубки (группово-выборочные рубки, постепенновыборочные<br />
рубки и др.), а также рубки обновления.
272<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Для реализации этих функций на этапе лесоустройства определены лесные насаждения,<br />
для которых назначено следующее управление:<br />
• хозчасть «Е», (интегральная охрана природы), для которой не назначается главное<br />
пользование, включая насаждения категорий защитнности 5С, 5Е и 5F, площадью<br />
610,8 га; в этих насаждениях разрешены работы по экологической реконструкции;<br />
• хозчасть «М», (режима особой охраны), площадью 2985.2 га, включая леса категорий<br />
защитнности 1I, 2E, 4A и 5H в которых допускаются специальные охранные<br />
мероприятия;<br />
• хозчасть «А», высокоствольное хозяйство, предусматривающее семенное возобновление,<br />
разрешены рубки главного пользования (лесовосстановительные), площадью<br />
3153.1 га, включая древостои категорий защитнности 4B и 5L.<br />
Природные коренные леса занимают всего 22% площади лесов сайта, а искусственные<br />
насаждения занимают 47%, а частично или полностью производные – 31%. Эти показатели<br />
указывают на неблагополучность ситуации. Около 86% площадей искусственных насаждений<br />
низкопроизводительны не только из-за несоответствия условий произрастания<br />
(Приложение 4.1, Таблица 2), но и из-за неудачного подбора пород, некачественного<br />
ведения лесного хозяйства и т. д. Так же, необходимо отметить, что 64% площади искусственных<br />
древостоев низкой продуктивности составляют насаждения с преобладанием<br />
акации и гледичии.<br />
Лесные насаждения в управлении местных властей представлены акациевыми посадками.<br />
Условия произрастания лесов сайта достаточно тяжелые (Приложение 4.1, Таблица<br />
3). Так, около 57% площади составляют низкопроизводительные типы лесорастительных<br />
условий (карбонаты, дефицит влаги, низкопрофильные почвы и др.). Участки с лесорастительными<br />
условиями высокой производительности занимают всего 4%, остальные<br />
– средней производительности (39%).<br />
Относительно полноты насаждений, необходимо отметить, что, 86% лесопокрытой<br />
площади составляют насаждения с нормальной (0,61-0,8) и полной полнотой (0,81-1,0).<br />
Низкополнотные и редины занимают 13,5% и 0,5% соответственно.<br />
Одной из серьезных проблем является наличие значительной площади перестойных<br />
акациевых насаждений (около 35%). Помимо необходимости обновления указанных насаждений,<br />
из-за несоответствия лесорастительным условиям, большинство таких насаждений<br />
должны быть пройдены реконструктивными рубками, т. е. фактической замены<br />
на коренные породы (в основном дубом черешчатым и дубом скальным). В нынешних<br />
условиях и с практикуемыми сегодня в лесном секторе подходами, замена акации на<br />
коренные породы там, где это остро необходимо, - почти неразрешимая задача.<br />
1.4.5.2. Характеристика лесов Левобережья<br />
Общая площадь лесных насаждений составляет около 894 га. В составе Кицканской<br />
дачи 262 га тополево-ясеневого леса (квартал 29 выдел 1, кварталы 30, 33-35) возрастом<br />
58-95 лет и около 127 га (кварталы 31 и 32 и квартал 29 кроме выдела 1) лесных культур<br />
(тополь американский). Примыкают тополевые посадки прибрежной водоохраной полосы<br />
(квартал 40) возрастом 49 га. В существенной степени они лишены подлеска (по лесоустройству,<br />
сформирован бузиной), местами изрежены и прерваны луговыми участками.<br />
Эти насаждения местами пройдены рубками ухода и «сплошной санитарной рубкой»<br />
(3 га). Запланировано создание лесных культур (Приложение 4.1).<br />
Все насаждения острова Турунчук, 456 га, имеют статус береговых защитных лесов,<br />
в том числе 152 га по Турунчуку и 304 га по Днестру. Они состоят из тополя
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
273<br />
(в основном, посадки) и ивы (леса). По отношегию к ним, применяются рубки ухода<br />
(прореживание) и «рубка опасных деревьев». Создание лесных культур запланировано<br />
на площади 45.5 га.<br />
1.4.6 Характеристика пастбищ<br />
1.4.6.1. Современный состав растительности в степных пастбищах<br />
В зависимости от степени пастбищной нагрузки и продолжительности использования<br />
пастбищ их растительный покров претерпел изменения, поэтому состав их довольно<br />
разнообразен. В связи с недостатком пастбищ, под выпас скота используются также<br />
поляны гырнецов со степной растительностью.<br />
Стадии пастбищной дигрессии степной растительности кормовых угодий.<br />
При чрезмерной пастбищной нагрузке происходит изменение растительности – пастбищная<br />
дигрессия (прогрессирующее обеднение травяного покрова). Сукцессионные процессы<br />
происходят довольно медленно, в течение многих лет, при этом растительность исходных<br />
экосистем ковыльно–типчаково–разнотравной степи проходит ряд стадий:<br />
Типчаково–ковыльно–разнотравная (А) – начальная стадия, со слабо сбитым травяным<br />
покровом; ее считают оптимальным состоянием природных степных пастбищ. При<br />
уплотнении почвы снижается численность ковылей, а доминирующая роль в сообществе<br />
переходит к типчаку. Растительные сообщества на данной стадии наиболее продуктивны,<br />
флористически богаты и устойчивы к засухе.<br />
Типчаковая (B) стадия – умеренно сбитая, с господством типчака и выпадением из травостоя<br />
перистых ковылей. Происходит уменьшение флористического разнообразия и численности<br />
наиболее ценных кормовых видов разнотравья и бобовых. Снижается продуктивность<br />
и устойчивость пастбищ к засухе, повышается ценотическая роль бородача.<br />
Бородачовая (C) стадия – средне сбитая. Коренной степной вид типчак уступает господство<br />
бородачу – вторичному виду, внедряющемуся на место выпадающих видов.<br />
Происходит выпадение бобовых и кормовых видов разнотравья, внедрение сорняков и<br />
расселение мало поедаемых и не поедаемых степных видов.<br />
Мятликово – бурьянистая (D) – сильно сбитая, формируется на наиболее интенсивно<br />
используемых участках пастбищ, с разрастанием мятликов луковичного и узколистного.<br />
Эти пастбища малопродуктивны в течение большей части сезона пастьбы; при<br />
большом обилии мятлика луковичного, они могут использоваться ранней весной.<br />
Сбой (E) – почти полностью оголенная почва с немногими растениями сорного типа,<br />
которая появляется на местах массового пребывания животных.<br />
Сообщества целинных степных участков и степных пастбищ, встречающихся в<br />
зоне проекта, составляют по степени нарушенности дигрессионный ряд: A-1 - Festuceto<br />
(valesiaca) - Stipetа (lessingina, tirsa) herbosa, Stipetum (pulcherrima) chamaecytidosum<br />
(austriaca); A-2 - Stipeto (ucrainica) - Festucetа herdosa; A-3 - Stipeto (ucrainica, lessingiana)<br />
- Festucetа herbosa, Stipeto (lessingiana) - Fesucetum herbosum, Stipeto (pulcherrima, capillata)<br />
- Festucetа herbosa; A-4 - Festucetа herbosa; B-1 - Stipeto (capillata) - Festucetа herbosa; B-2<br />
- Stipeto (capillata) - Festucetа; B-3 - Poaeto (angustifolia, bulbosa) – Festucetа herbosa; B-4 -<br />
Bothriochloeto (ischaemum) - Stipetum (lessingiana), Bothriochloeto – Festucetа herbosa; B-5<br />
- Bothriochloeto – Festuceta; C-1 - Festuceto – Bothriochloetа herbosa; C-2 - Bothriochloetа<br />
herbosa; C-3 - Bothriochloeta; D - Бурьянистая.<br />
При сукцессионных процессах на пастбищах происходят и другие изменения в растительном<br />
покрове: уменьшение мощности дернин, массы корневых систем и глубины их
274<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
проникновения, снижение запасов питательных веществ в подземных органах и способности<br />
к отрастанию, семенной продуктивности и долголетия растений. На склонах<br />
наблюдается усиление водной и ветровой эрозии, снижается плодородие почвы.<br />
Все это приводит к снижению биологической производительности и пастбищной емкости<br />
угодий.<br />
По степени нарушенности, сообщества пастбищ подразделяют на первичные и вторичные.<br />
Первичные наименее нарушенные сообщества сохранили основное ядро доминирующих<br />
и сопутствующих видов. В основном это небольшие участки на непригодных для<br />
освоения землях среди распаханных полей и на полянах лесов из дуба пушистого.<br />
Вторичные сообщества. По степени антропогеннной деградации эти сообщества<br />
можно разделить на три категории.<br />
1. Сообщества, сохранившие один из доминирующих видов первичной степной растительности,<br />
но с выпадением из травостоя ковылей. Из наиболее массовых видов<br />
степных сообществ наиболее устойчив к выпасу типчак (Festuca valesiaca), к которому<br />
на ранних стадиях нарушенности переходит роль эдификатора. Перистые виды ковылей<br />
(род Stipa) очень чувствительны к выпасу и не переносят ухудшения аэрации при<br />
уплотнении поверхностных горизонтов почвы, и первыми выпадают из состава травостоя.<br />
Вместе с ними исчезают наиболее вкусные и питательные кормовые травы, избирательно<br />
поедаемые скотом в первую очередь. На их месте разрастаются устойчивые к выпасу<br />
растения низкого кормового качества (виды p. Achillea, Plantago, Euphorbia stepposa,<br />
Galium humifusum и др.), внедряются и разрастаются сорные и вредные виды, в том числе<br />
ковыль волосовидный (Stipa capillata). Такие пастбища часто представлены типчаковыми<br />
сообществами, в которых при усилении дегрдации снижается разнообразие видов,<br />
в том числе бобовых и хорошо поедаемого разнотравья, усиливается присутствие бородача<br />
(Bothriocha ischaemum), мятлика луковичного (Poa bulbosa) и мало ценных кормовых<br />
трав. Наиболее характерны сообщества: (5) Festuceto (valesiaca) - Stipetа (capillata) herbosa;<br />
(6) Festuceto - Stipetа (capillata); (7) Festuceta herbosa; (8) Bothriochloeto - Festucetа herbosa; (9)<br />
Bothriochloeto (ischaemii) - Festucetа (valesiaca); (10) Poaeto (angustifoliа) - Festucetа (valesiaca)<br />
herbosa. Эти сообщества чаще встречаются на крутых и менее выпасаемых частях склонов<br />
(обычно верхних их частей), нередко фрагментами небольших размеров, чередующимися<br />
с другими сообществами.<br />
Степные пастбища этой стадии занимают около 35%, по качеству они в основном приближаются<br />
к следующей стадии. Численность наиболее ценных кормовых видов разнотравья<br />
и бобовых здесь снижена, число видов – 30-40 на 100 кв.м.<br />
б). Сообщества с господством вторичных видов представляют собой следующую<br />
стадию деградации. Среди них наиболее распространены бородачевники (Bothriochloeta<br />
ischaemii) обедненные флористически, с преобладанием среди сопровождающих видов непоедаемых<br />
и плохо поедаемых сорных и степных растений. Вторичные сообщества с преобладанием<br />
бородача представляют собой одну из последних и очень стойких стадий пастбищной<br />
дигрессии первичной степной растительности. После прекращения выпаса они в<br />
течение 20–25 лет сохраняются почти в неизменном состоянии. Бородачевники в целом<br />
характеризуются заметно меньшей видовой насыщенностью в сравнении с типчаковоковыльно-разнотравными<br />
степями, меньшей ролью и участием разнотравья и большим<br />
числом случайных и сопутствующих видов. Степные злаки здесь нередко выпадают из<br />
травостоя, в частности, почти полностью исчезают перистые ковыли. Бородач относится<br />
к хорошим кормовым травам, очень засухоустойчив и при слабой пастбищной нагрузке<br />
образует крупные дерновины. Однако при перевыпасе дерновины его истощаются и
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
275<br />
становятся мелкими. Хорошо переносит умеренное вытаптывание, что делает его ценным<br />
пастбищным растением. Обладает высокой потенциальной урожайностью и после<br />
стравливания быстро отрастает. В составе формации Bothriochloeta (ischaemum) наиболее<br />
обычны сообщества: (11) Festuceto – Bothriochloetа herbosa; (12) Bothriochloetа herbosa;<br />
(13) Bothriochloetum.<br />
Пастбища этой стадии занимают около 60% общей территории степных пастбищ.<br />
Численность наиболее ценных кормовых видов разнотравья и бобовых мала, общее число<br />
видов – 25-30 на 100 кв.м.<br />
в). Сбой – участки предельно сбитых пастбищ, которые чаще всего возникают в прифермских<br />
зонах, близ кошар и водопоев, на прогонах. Здесь практически исчезают все кормовые<br />
травы и сохраняется разреженная травянистая растительность бурьянистого типа.<br />
Такие участки составляют около 4% пастбищ.<br />
1.4.6.2. Современные луговые пастбища<br />
В настоящее время большинство луговых пастбищ представлено сообществами с<br />
упрощенным набором видов, устойчивых к воздействию выпаса, нередко засоренными<br />
непоедаемыми и мало поедаемыми растениями. Лишь местами в менее доступных для<br />
выпаса участках сохраняются небольшие фрагменты луговых сообществ, по составу видов<br />
и структуре приближенных к первичным.<br />
На небольших по площади дренированных межсклоновых понижениях и в долинах<br />
развиты по большей части сообщества формации Lolietum, в составе которой наиболее<br />
обычны ассоциации с участием мятлика узколистного и райграса - Poaeto (angustifolia)<br />
–Lolieta (perennis), Lolieta (perennis). Местами образуются сообщества с преобладанием<br />
мятлика узколистного (Poaeta angustifolii). В сходных условиях встречаются сообщества<br />
пырея - Elytrigieta repentis. Пырей ползучий нередко является важным компонентом как<br />
различных по увлажнению луговых, так и степных целинных и залежных травостоев<br />
и считается одной из лучших кормовых трав, хорошо поедаемых всеми видами скота,<br />
но после цветения он быстро грубеет. На более высоких уровнях поймы, вышедших из<br />
зоны затопления, в том числе на дренированных частях поймы, встречаются фрагменты<br />
остепненных лугов с преобладанием Festuca valesiaca и присутствием мезофитного разнотравья<br />
(Salvia nemorosa, Trifolium montanum, Мedicago falcata и др.).<br />
Луга с Elytrigia repens, обладающего широкой экологической амплитудой, обеднены<br />
флористически и могут занимать средние уровни пойм, в которых в зависимости от<br />
увлажнения представлены различными ассоциациями. В сухих вариантах увеличивается<br />
примесь Bromopsis inermis, во влажных - ситников и осоки (Carex melanostachya). Вегетировать<br />
пырей начинает сравнительно рано, быстро грубеет, поэтому целесообразно<br />
использовать сообщества с его участием как сенокосы и скашивать до цветения. Он<br />
сравнительно высокоурожаен, но чаще всего травяной покров образуемых им луговых<br />
сообществ разрежен и угнетен выпасом.<br />
На более увлажняемых низких уровнях речных долин встречаются небольшие по<br />
площади сообщества райграса пастбищного и овсяницы - Lolieto (perennis) – Festucetum<br />
(regeliana); пырейно-овсяницевые луга - Еlytrigieto (repens) - Festucetum (regeliana); полевицевые<br />
- Agrosti<strong>de</strong>tum (gigantea, stolonifera). Полевицевые луга приурочены к местам с<br />
обильным увлажнением и чаще всего тянутся узкими полосами вдоль берегов. Вместе<br />
с ними в условиях избыточного увлажнения встречаются небольшие пятна мятликовых<br />
лугов (Poa pratensis) c примесью осок и разнотравья (Trifolium montanum, T. pratense,<br />
Medicago falcata). Последнее звено краткопоемных лугов – лисохвостники (Alopecureta
276<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
arundinaceae) сохранились очень мелкими фрагментами на менее доступных выпасу<br />
участках. В их составе хорошо проявляется влияние переменного режима увлажнения<br />
– присутствие во втором ярусе влаголюбивых видов (Agrostis stolonifera, Trifolium<br />
hybridum, T. repens).<br />
Низкие участки прирусловой части поймы, где создаются условия периодического<br />
или постоянного переувлажнения, благоприятны для развития болoтистых лугов<br />
из Beckmannia eruciformis, Carex melanostachya, сообществ водно-болотных гигрофитов<br />
(Thypheta, Glycereta, Scirpeta, Phragmiteta и др.). Эти монодоминантные, флористически<br />
бедные сообщества выдерживают неограниченно долгое затопление, а их фрагменты часто<br />
встречаются в приречной зоне, вдоль дренажных каналов, по берегам озер и старых<br />
русел. Кормовое значение этой растительности низкое из-за чрезвычайно низких кормовых<br />
качеств составляющих видов.<br />
На засоленных почвах долины Днестра встречаются бескильницевые луга -<br />
Puccinellietum (distans, gigantea), а на понижениях между ними небольшие фрагменты торичника<br />
(Spergularia maritima), шведки (Sueda prostrata). На солонцеватых почвах развиваются<br />
галофильные варианты лугов с участием Juncus gerardii, Trifolium fragiferum.<br />
Бурьянистые группировки на наносных почвах характеризуется большим набором<br />
сорных, преимущественно, однолетних растений. Как правило, они отличаются низкими<br />
кормовыми качествами, малой продуктивностью и не имеют кормового значения.<br />
Выпасаемые луга представлены сообществами различных стадий пастбищной дигрессии.<br />
A. Луга не нарушенные выпасом – встречаются фрагментами в отдаленных малопосещаемых<br />
участках. B. Умеренно выпасаемые луга c господством злаков сенокосного<br />
типа, главным образом Elytrigia repens, а также Bromopsis inermis и Phleum pratense. C.<br />
Сильно выпасаемые луга с пастбищным травостоем, в которых основу сообществ составляют<br />
Elytrigia repens и устойчивые к выпасу злаки Lolium perenne, местами Poa pratensis<br />
и Agrostis stolonifera, стравленные до высоты 5-10 см. Разнотравье представлено непоедаемыми<br />
видами Cynoglossum officinale, Conium maculatum и др., выносливыми и особо<br />
выносливыми к выпасу Taraxacum officinale, Achillea sp., Leontodon autumnalis, Trifolium<br />
repens, T. fragiferum. D. Чрезмерно выбитые луга (Polygonetum avicularisi и др.) на уплотненной<br />
полуоголенной почве характеризуются господством однолетников, часто непоедаемых<br />
и несъедобных, и крайне низкой продуктивностью; встречаются фрагментами.<br />
1.4.6.3. Растительность залежных земель<br />
Помимо луговых кормовых угодий в качестве пастбищ используются залежи. Особенности<br />
динамики растительности залежей приходится учитывать при решении вопроса о<br />
применении мер по их улучшению. При зацелинении залежные земли проходят ряд стадий,<br />
различающихся степенью устойчивости, продуктивности и качеством кормов:<br />
А. Молодые залежи (2-3 лет) заняты бурьянистыми сообществами, сформированными<br />
преимущественно сорными однолетниками и двулетниками - Erigeron annuus, E.<br />
cana<strong>de</strong>nsis, Lappula squarrosa, Сentaurea diffusa, Вerteroa incana, Ceratocarpus arenarius, однолетние<br />
сорные злаки (виды рода Setaria, Bromus) и другие. Они дают корм плохого качества,<br />
пригодный только для овец. Сукцессионные прицессы здесь идут быстро и через<br />
2-3 года возникают сообщества из многолетних крупных сорняков, дающих очень грубые<br />
корма низкого качества<br />
Б. Средневозрастные залежи (5-10 лет) с корневищно-злаковой растительностью. При<br />
задерненности участка они могут давать хорошее сено или использоваться как пастбища.<br />
На залежах Рамсарского сайта «Нижний Днестр» преобладают пырейные сообщества с
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
277<br />
примесью Cynodon dactylon, Poa angustifolia, иногда Lolium perenne и сорного разнотравья<br />
низкой кормовой ценности. Травяной покров разреженный, растения угнетены перегрузкой<br />
выпаса, поэтому урожайность их низка. К тому же пырей на залежах сохраняется<br />
несколько лет, поскольку предпочитает рыхлые хорошо аэрированные почвы, поэтому<br />
вскоре сменяется рыхлокустовыми злаками. Сроки использования пырейных пастбищ<br />
- до первой половины лета, позднее он поедается очень плохо, малоотавен - после<br />
стравливания медленно отрастает.<br />
В. Старые залежи (более 10 лет) с многолетними кустовыми злаками. Здесь смены<br />
растительных сообществ без вмешательства человека протекают крайне медленно. По<br />
значению и кормовой ценности они близки к природным пастбищам аналогичного типа.<br />
Рыхлокустовые злаки хорошо развиваются на достаточно богатых питательными веществами<br />
и неплотных почвах. На смену средневозрастным залежам приходят сообщества<br />
райграса и, позднее, бородачевые. Эти злаки держатся в травостое много лет и хорошо<br />
переносят уплотнение почвы, однако при выпасе с перегрузкой происходит изреживание<br />
травяного покрова и затрудняется проникновение других кормовых растений.<br />
1.4.6.4.Общая характеристика состояния пастбищ<br />
Степные пастбища расположены на малопродуктивных эродированных и оползневых<br />
склонах, растительный покров которых значительно нарушен нерациональным выпасом<br />
(с перегрузкой), поэтому урожайность низка.<br />
Пастбищами (Приложение 5) хозяйства обеспечены неодинаково. Поголовье скота и<br />
пастбищная нагрузка в разных коммунах также неодинаковы и всюду наблюдается их<br />
несоответствие. Многократная перегрузка пастбищ наблюдается в Копанке, Олонешть,<br />
Кырнэцень, Пуркарь, наименьшая - в Попяске, Чобурчиу и Паланке.<br />
Природные кормовые угодья занимают около 40% от общей площади пастбищ. Из них<br />
около 60% расположены на склонах, а другие – вдоль мелких речек и по основаниям прилегающих<br />
к ним склонов. Остальные пастбища представляют собой залежи.<br />
Степные пастбища распределяются по стадиям дигрессии и площади следующим образом.<br />
1. Пастбища относительно хорошие, не нуждающиеся в улучшении видового состава<br />
травянистых растений занимают около 17 % от общей площади кормовых угодий территории.<br />
Из них ковыльно-типчаково-разнотравные составляют только 2.4%, а типчаковоразнотравные<br />
–14.9%. Допустимая пастбищная нагрузка 0.3 – 0.35 условных голов на га.<br />
В основном эти пастбища находятся в коммуне Попяска.<br />
2. Пастбища удовлетворительные (степные и луговые), сохраняющие в основе травостоя<br />
хорошие кормовые злаки, но обедненные разнотравьем и бобовыми, нуждающиеся<br />
в мероприятиях по улучшению (подсев кормовых трав), занимают более половины всей<br />
площади – около 50 %. Допустимая пастбищная нагрузка 0,2 - 0,25 условных голов на га.<br />
Большая часть также принадлежат с. Попяска (около 22%) небольшие участки – селам<br />
Чиобурчиу, Рэскэец и Тудора.<br />
3. Пастбища неудовлетворительные, низких кормовых достоинств нуждающиеся в<br />
полной замене травяного покрова – около 30%.<br />
4. Сильно сбитые пастбища встречаются небольшими фрагментами почти во всех<br />
комммунах на выгонах близ сел и лагерей скота – около 5%.<br />
Кормовые угодья лугов представлены вторичными сообществами с преобладанием<br />
Poa angustifolia и Lolium perenne – 27.1%, иногда с участием Festuca arundinacea – 12.4 % от<br />
общей площади кормовых угодий.
278<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Недостаточность площадей кормовых угодий в хозяйствах и низкая продуктивность<br />
многих из них определяют перегрузку пастбищ. Наиболее крупными площадями пастбищ<br />
располагают две коммуны – Попяска (около 25% от общей площади кормовых угодий<br />
зоны проекта) и Талмаза (28,6%). Только в коммуне Попяска явно преобладают хорошие<br />
и удовлетворительные (нуждающиеся в подсеве) пастбища, составляющие 94.4%<br />
от площади хозяйства. В Талмазе перегрузки более значительны, здесь наибольшие площади<br />
заняты неудовлетворительными кормовыми угодьями, составляющим 68% от площади<br />
пастбищ, остальные - удовлетворительными пастбищами. Коммуна Чиобурчиу<br />
располагает вдвое меньшими площадями удовлетворительных пастбищ, чем Талмаза.<br />
1.4.7. История биологических исследований<br />
Лесная летопись. Наиболее отдаленное упоминание о лесах в районе Копанки содержится<br />
в донесении лейтенанта флота Шаренберга (1844), командированного для отыскания<br />
и обследования корабельных лесов. Они были найдены в плавневых дачах Кицкановской<br />
– 414 десятин из общей площади 1859 дес. и в Копанской – 276 дес. из общей<br />
площади 2002 дес. (Г. С. Иванов, 1970). По данным А. Чижа (1864) в Бессарабии наличествовало<br />
два казенных лесничества – Бендерское и Хотинское. Леса были значительно<br />
истреблены еще во времена турецкого владычества безрасчетными вырубками и выпасом<br />
скота. Дубравы, постоянно повреждаемые самовольными рубками и скотом, были<br />
весьма жалкого вида, изреженными и суховершинными. И далее: на местах возвышенных,<br />
истребленные пастьбой скота леса были представлены кустарниковыми зарослями,<br />
в которых на десятине было не более полукубической сажени дров (там же). М. К. Гурский<br />
(1875) также отмечает крайнюю деградацию – расстройство, очень плохой рост, суховершинность<br />
«мелких лесов на горах» в степной части Бессарабии. Причину деградации<br />
лесов он видел в очень частых рубках (через 10–20 лет), неограниченной пастьбе скота<br />
и сенокошении на вырубках. На сильнейшую деградацию гырнецов указывает также<br />
В. Штурм (1896): местами подобные дачи представляют собой скорее луг с единично растущими<br />
деревьями, чем лес. В. Штурм плохой рост и состояние гырнецов связывает не<br />
только с пастьбой скота, сенокошением, но и неблагоприятными почвенно-грунтовыми<br />
условиями (недостаточная выщелоченность почвы, плотность подпочвы, глубокое залегание<br />
грунтовых вод).<br />
Приведенные оценки состояния нагорных лесов не имеют прямой привязки к территории<br />
Рамсарского сайта «Нижний Днестр». Но, безусловно, плачевное состояние нагорных<br />
лесов в прошлое время было и здесь. Но главное не в этом. Важна причина, обусловившая<br />
такое состояние: это, прежде всего, выпас скота, сенокошение, нерегулируемые<br />
рубки. Важен также и вывод В. Штурм, что одной из причин является неблагоприятные<br />
почвенно-грунтовые и (добавим) и климатические условия. Это фон, на котором происходит<br />
все остальное.<br />
Для оценки состояния лесов на территории сайта интересна приведенная В. Н. Андреевым<br />
(1957) в работе «Деревья и кустарники Молдавии» «Карта растительности Молдавской<br />
ССР, с включением части Украины между Днестром и Прутом». На карте вместо<br />
единого Копанско-Леонтьевского массива показано около 20 разрозненных урочищ.<br />
Более чем очевидно, что их слияние в единый лесной массив произошло позже, когда в<br />
больших масштабах проводилось облесение эрозионных земель. Иной контур и, следовательно,<br />
иную площадь имела и Чобручская нагорная дача, урочища в пойме Днестра.<br />
Крупными контурами выделяются на карте не только урочище Талмазские плавни, но и<br />
урочище южнее Олэнешть, Кицканский массив и др.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
279<br />
Детальное исследование нагорных дубрав (гырнецов) проведено Л. П. Николаевой<br />
(1963). Она указывает, что гырнецы на правом берегу Днестра встречаются от с. Олонешты<br />
Каушанского района до села Оницканы Дубоссарского района. Ссылаясь на ряд<br />
исследователей (Н. К. Генко, 1988, Н. Я. Биховской, 1987, С. С. Потоцкой, 1902) Л. П. Николаева<br />
отмечает, что особенно интенсивное истребление лесов проводилось во второй<br />
половине XIX века, когда леса уничтожались с целью использования земель для увеличения<br />
посевных площадей.<br />
По данным Л. П. Николаевой (1963) и Г. С. Иванова (1970) первое лесоустройство нагорных<br />
лесных дач проведено в 1860–1861 годах. При этом все дубовые изреженные и суховершинные<br />
насаждения были распределены на лесосеки для вырубки их в одно десятилетие.<br />
Все сказанное относится и к нагорным дубравам на современной территории<br />
сайта. Подтверждение – указание, содержащееся в работе Л. П. Николаевой, что по дороге<br />
от Аккермана (ныне Белгород-Днестровский) в Бендеры у с. Тузли уже к середине ХIX<br />
века не осталось и следов от дубрав.<br />
Из других работ, посвященных лесам на территории сайта, следует отметить работу<br />
К. Р. Витко (1966), в которой изложены материалы исследований экологии в гырнецовой<br />
дубраве в южной Молдавии. Работа Т. С. Гейдеман «Дубравы из дуба пушистого в<br />
Молдавии» (1970), в которой обобщены многочисленные иследования республиканских<br />
и зарубежных авторов, в том числе по гырнецам, произрастающим в районе Копанка–<br />
Олэнешть. Т. С. Гейдеман считает, что гырнецы Молдавии, находясь на крайнем северовосточном<br />
пределе ареала гемиксерофильных средиземноморских дубрав, представляют<br />
собой наиболее остепненный в процессе антропогенной деградации и обедненный<br />
средиземноморскими видами географический вариант формации лесов из дуба пушистого.<br />
Гырнецовые леса, развившиеся в условиях засушливости климата и отсутствия<br />
грунтового увлажнения, на почвах черноземного типа характеризуются особенностями<br />
водного режима растений, веками ассоциировавшихся в естественные синузии и фитоценозии<br />
и приспособившиеся к ритму и комплексу отрицательных климатических условий<br />
района своего произрастания. Это проверенный природой эталон для создания искусственных<br />
почвозащитных и водоохранных насаждений в южной Молдавии. Поэтому<br />
существующие ныне участки гырнецов должны быть сохранены как уникальные естественные<br />
насаждения деградирующего и исчезающего с лица Земли типа леса.<br />
Ю. П. Кравчук, В. Н. Верина и И. М. Сухов в посвященной достопримечательностям<br />
природы Молдовы работе (1973) предложили взять под особую охрану участки природных<br />
ландшафтов на территории сайта «Нижний Днестр». Это урочища в пойме Днестра<br />
– «Адажия» и «Турецкий сад», старое русло Днестра протяженностью 33,5 км, гирло и<br />
участок пойменного леса близ с. Копанка, а также весь Копанско-Леонтьевский лесной<br />
массив площадью 1874 га. Кроме того, предлагалось взять под охрану государства вековые<br />
деревья в ур. «Коркмаз» – три 80-летнего дерева дуба каштанолистного и одно дерево<br />
– дуба черешчатого в возрасте 200 лет.<br />
В. П. Леонтьевым (1967) был обследован и описан в работе «Парки Молдавии» Леонтьевский<br />
парк у с. Градиница. Парк сохранился в основных своих чертах и до настоящего<br />
времени, однако нуждается в реконструкции (восстановлении).<br />
Многолетний опыт степного лесоразведения в Хырбовецкой лесной даче, с 1870 года<br />
являющейся базой проведения экспериментальных работ, был подведен Г. С. Ивановым и<br />
другими в сборнике «Гырбовецкий лес» (1970). В работе убедительно показаны причины<br />
кризисов, свойственных культурам дуба и других пород в условиях засушливости; предложены<br />
меры по их предотвращению, в том числе на лесокультурном этапе (пунктирное<br />
прерывистое размещение с целью обеспечения простора и, следовательно, большей
280<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
обеспеченности влагой и большей возможностью развития деревьев дуба) и при рубках<br />
ухода (формирование 2-ярусных насаждений, при котором создаются возможности образованя<br />
широких крон у дуба). Проанализирован ход роста, продуктивность культур<br />
дуба, акации белой, гледичии, ясеня, ореха грецкого. Полученные выводы, бесспорно,<br />
являются справедливыми и для других южных лесных массивов – для гырнецов, в том<br />
числе на территории сайта.<br />
Большие и успешные работы Молдавской ЛОС были проведены по селекции и агротехнике<br />
возделывания гибридных тополей (Г. М. Никаноров, 1970) в Хырбовецком опытном<br />
лесничестве в пойме Днестра в ур. «Гура-Быкулуй». Выводы, безусловно, действенны<br />
и для условий поймы южнее – для Талмазского и Олэнештского лесничеств. К сожалению,<br />
при реализации рекомендаций по разведению сортовых (гибридных) тополей допускались<br />
отступления.<br />
Усиление деградационных процессов лесных насаждений в последнее время связано<br />
с зарегулированием стока Днестра. Изменились условия увлажнения, снизился уровень<br />
грунтовых вод и уровень воды в старом русле. Приспевающие, спелые и перестойные насаждения<br />
не способны перестроить сформировавшуюся корневую систему, что и обуславливает<br />
снижение их устойчивости, а отсюда усыхание и деградацию. И. Н. Маяцким<br />
был разработан проект реконструкции деградирующих насаждений «Турецкого сада»,<br />
который был одобрен Научно-техническим советом «Молдсилва». Проект включал подготовительный<br />
этап – различные виды рубок – лесовосстановительные, сплошные санитарные,<br />
санитарно-выборочные, проходные. При последних двух в насаждениях выбираются<br />
прогалины и прорубаются окна за счет пород второго яруса диаметром 30–35<br />
м - места создания культур дуба.<br />
Имеется опыт создания защитных насаждений полосного и массивного типа в южной<br />
зоне Молдовы (Зыков, 1973, 1977, Паладийчук, 1986, Пинчук, 1986 и др.).<br />
Флора и растительность. Исследования флоры и растительности Нижнего Приднестровья<br />
проводились в рамках обследований региона Днестровско-Прутского междуречья<br />
в целом на протяжении довольно длительного периода (более 200 лет). Отрывочные<br />
сведения по флоре изложены в работах Н. К. Срединского (1872-73), В. И. Липского<br />
(1889, 1894), М. И. Шмальгаузена (1895), Tr. Savulescu, T. Rayss (1924, 1926, 1934). Более<br />
подробные исследования территории проводились в советское время (В. Н. Андреев,1957;<br />
Т. К. Горышина, 1969; К. Р. Витко, 1984; Т. С. Гейдеман, В. А. Киртока, 1975; Т.<br />
С. Гейдеман, Л. П. Николаева, 1975, 1986; Т. С. Гейдеман, 1980; Н. В. Смирнова-Гараева,<br />
1975, 1980; Г.А.Шабанова, 1989 и др.). Тем не менее, и они не были направлены на изучение<br />
района Нижнего Днестра в целом. Результаты обследования растительности изложены<br />
в работах Н. Окиншевича (1905), И. К. Пачоского (1914), Т. С. Гейдеман (1964), Н. В.<br />
Смирнова-Гараевой (1975, 1980).<br />
Т.С. Гейдеман и В.А. Киртока (1975) представили краткий обзор о папоротниках, обитающих<br />
в водоемах Нижнего Днестра. Микрофитобентос старицы Днестра, водоёмов<br />
Нижнего Днестра и рукава Турунчук изучался Зубку В.И. (1980), Даниловым И.Е. (1989),<br />
Шаларем В.М., Боля Л.Г., Яловицкой Н.И. (1973). К сожалению, состояния Старого Днестра<br />
и других внутренних водоемов с тех пор сильно изменилось.<br />
Выялен состав флоры, проведен анализ общего флористического состава и редких видов<br />
сосудистых растений (Г.А.Шабанова, Т.Д.Изверская, 2000, 2001, 2004), проанализированы<br />
проблемы сохранения флористического и фитоценотического разнообразия Нижнего<br />
Приднестровья (Г.А.Шабанова, Т.Д.Изверская, А.Г.Негру, 2001), дано научное обоснование<br />
создания охраняемой территории в Талмазских плавнях (А.В.Андреев, Т.Д.Изверская,<br />
С.Д.Журминский, 1999), проведена оценка угроз компонентов разнообразия создаваемого
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
281<br />
национального парка «Нижний Днестр» (Андреев А.В., Горбуненко П.Н., Изверская Т.Д.<br />
и др., 2004), проанализированы целевые объекты агробиоразнообразия Рамсарской территории<br />
«Нижний Днестр» (А.В. Андреев, П.Г. Горбуненко, В.В. Держанский, С.П. Журминский,<br />
Т.Д. Изверская, др., 2005). Проведено комплексное изучение флоры и растительности<br />
степей Нижнего Днестра (Шабанова Г.А., Цуркану В.Ф, Изверская Т.Д., Держанский<br />
В.В., др., 2005, 2007). Исследовано современное состояние степных пастбищ южных районов<br />
Республики Молдова (Изверская Т.Д., Гендов В.С., Сыродоев Г.Н., 2009). Проведен анализ<br />
ландшафтной преобразованности территории сайта Нижний Днестр, определена степень<br />
трансформированности природных территорий, сильно распаханной и со многими<br />
сильно деградированными степными и луговыми сообществами, используемых под ненормируемый<br />
выпас. Разрботаны предложения по оптимизации ландшафтной организации<br />
(Т. Д. Изверская, Г.А. Шабанова, Г. Н. Сыродоев, В. С. Гендов, 2009).<br />
Наземные позвоночные. В конце прошлого столетия Нижний Днестр представлял собой<br />
обширную зону плавней, сплошь тянувшуюся от Бендер до устья Днестра (Давидович,<br />
1879), где встречались в изобилии утки, лебеди, гуси, кулики, пеликаны, настоящее<br />
царство водоплавающей дичи. По описанию С.В. Давидовича, Днестровские плавни<br />
представляли собой настоящее царство водоплавающей дичи.<br />
Первые научные сведения об орнитофауне Приднестровья приведены в работе одного<br />
из основоположников всестороннего изучения природы южных районов Российской<br />
Империи А. Нордмана (1840), а затем в работе В.Н. Радакова (1881), относящейся к районам<br />
Дубоссар и Бендер. На этой территории было собрано 72 вида птиц и сделаны некоторые<br />
визуальные наблюдения.<br />
Большой вклад в изучении фауны юга Бесарабии, том числе низовий Днестра, внесли<br />
(около 10 работ) исследования А. А. Браунера (конец 19 века – 30-е годы 20-го). Его сводка<br />
«Сельскохозяйственная зоология» (Одесса, 1923) принята последователями в качестве<br />
своеобразной точки отсчета в истории изучения мелких млекопитающих. В этой работе,<br />
вероятно ошибочно, автор упоминал обыкновенную кутору (Neomys fodiens) вместо малой<br />
куторы (N. anomalus) обитающей в этом регионе. В работах А. И. и Ф. Ф. Остерманов<br />
также содержатся сведения о видах низовья Днестра.<br />
Третий период начался с 1940 г. Благодаря эколого-фаунистическим исследованиям И.<br />
И. Пузанова и Л. Ф. Назаренко орнитофауна Нижнего Днестра была довольно хорошо<br />
изучена (более 20 работ). Даже в 40-х годах здесь в большом количестве можно было видеть<br />
птиц, упоминавшихся Давидовичем, в том числе колпицу (Platalea leucorodia), каравайку<br />
(Plegadis falcinellus) и различных цапель (Аверин, 1971).<br />
С 1956 фауну позвоночных животных республики и в частности данного региона изучали<br />
сотрудники Института Зоологии АН Молдовы. Результаты опубликованы в нескольких<br />
десятках статей академика И. М. Гани, профессоров Ю. В. Аверина, Г. А. Успенского,<br />
М. Н. Лозана и др. В работах Н. Д. Корчмаря (1962, 1969) приведены данные по<br />
биологии барсука (Meles meles) каменной (Martes foina) и лесной (M. martes) куницам. В<br />
работах М. Н. Лозана и Г. А. Успенского (1966), Г. А.Успенского (1972) по охотничьим видам<br />
млекопитающих упоминаютя 10 видов хищников, среди них лесная куница, горностай<br />
(Mustela erminea), выдра (Lutra lutra), европейская норка (Mustela lutreola) и лесная<br />
кошка (Felis silvestris), впоследствии включенные в Красную Книгу Молдовы. Материалы<br />
по мышевидным грызунам, в том числе и по этой зоне, встречаются в монографиях М. Н.<br />
Лозана (1970, 1971). Современных публикаций по млекопитающим совсем мало. Фауна<br />
рукокрылых Кицканского леса и Талмазских плавней изучалась А.М. Бондаренко (2006).<br />
После зарегулирования Днестра, осушения и распашки плавней в 50-х годах ХХ века,<br />
произошли сильные изменения фауны птиц. Но еще в большом количестве встречались
282<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
белоглазый (Aythya nyroca) и красноносый (Netta rufina) нырок, речные утки. Из 30 встречавшихся<br />
здесь видов куликов гнездилось 6 (Аверин, 1971), из которых Limosa limosa и<br />
Numenius arquata на гнездовании сейчас уже не зафиксированы.<br />
Сокращение территорий водно-болотных угодий (начало 60-х годов) привело к резкому<br />
сокращению богатства фауны, однако на гдездовании были отмечены такие редкие<br />
виды, как Haliaeetus albicilla, Pandion haliaetus, Podiceps grizegena, Platalea leucorodia,<br />
Plegadis falcinellus, Falco herrug, Columba oenas. С тех пор стали исчезать Bubo bubo, Aquila<br />
chrysaetus, Circaetus gallicus, Columba livia, Falco naumanni, Neophron percnopterus; изредка<br />
отмечались Gyps fulvus, Aegipius monachus (Аверин, 1971). Большое значение для фауны<br />
птиц Нижнего Днестра имели некогда обширные плавни в низовьях Реута, где обитало<br />
множество водно-болотных птиц. В результате их осушения произошли изменения<br />
даже в направлении потоков осенних мигрантов, которые принялс более юго-западное<br />
направление (Успенский, 1968).<br />
В целом, сведения по птицам до 70-х годов прошлого века ограничивались рамками<br />
сельскохозяйственной орнитологии или касались охотничьей фауны. Позднее они стали<br />
пополняться за счет изучения миграций птиц. Известно о резком снижении численности<br />
хищных птиц и сов. Так, например, в 70-е годы плотность популяции филина достигала<br />
2, орла-карлика - 70-90, балобана - 12 пар/100 км 2 ; к концу 70-х годов балобана стало<br />
0,8 пары/км 2 (Зубков, 1983). Позднее балобан и филин на гнездовании не отмечались, как<br />
и каравайка и другие, но появились малый баклан и желтая цапля (Ганя, Зубков, 1983).<br />
Больее поздние сведения о птицах Нижнего Днестра также носили отрывочный характер<br />
(Журминский, 1992, 1998, 1999; Куниченко, 1999; и др.). В них содержатся сведения<br />
о гнездовании желтой и большой белой цапель, черного аиста, малого баклана, о встречах<br />
орла-карлика, сапсана, караваек, колпиц, пеликанов и др. Однако до недавнего времени<br />
полновесных исследований фауны птиц, особенно воробьиных не было. На территории<br />
сайта в различные сезоны года было отмечено 142 вида птиц (Журминский, 1998),<br />
в том числе 54 вида гнездящихся воробьиных. Обследование орнитофауны сайта в июне<br />
1999 г. выявило на меандрах между селами Талмаза и Крокмаз 95 видов птиц. Фоновыми<br />
были Parus major, Fringilla coelebs, Luscinia luscinia, Phylloscopus collibita, Columba palumbus,<br />
Sturnus vulgaris, Phoenicurus phoenicurus, Emberiza citronella, Alauda arvensis, Motacilla alba,<br />
M. flava, Anthus pratensis, Carduelis carduelis, Miliaria calandra (Журминский, 1999). На меандрах,<br />
покрытых естественной растительностью, отмечалось от 10 до 47 видов, в то время<br />
как на меандрах занятых под сельхозугодья (поле, пастбище и сад) отмечено соответственно<br />
16, 17 и 22 вида. На лесных меандрах, зависимости от сложности лесоструктуры,<br />
отмечалось от 10 до 36 видов. На меандре с лугом и с заброшенным рыбохозяйственным<br />
прудом отмечено 47 видов, из которых большинство - это птицы водно-болотного комплекса.<br />
На болоте Тогай и в его окрестностях зарегистрировано 39 видов птиц. Из редких<br />
видов на гнездовании отмечены Phalacrocorax pygmeus, Crex crex, Cygnus olor, Ciconia<br />
nigra, Egretta alba, Hieraaetus pennatus, на смежной территории Украины – Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s.<br />
С середины начала 90-х годов 20 века по настоящее время орнитофауна Приднестровской<br />
части территории «Рамсарского сайта» Нижнего Днестра изучалась: А.М. Архипов<br />
(1996. 2002, 2002б, 2003, 2005); А.М. Архипов, Г.В. Фесенко (2005); А.А. Куниченко, А.А.<br />
Тищенков (1999, 2000, 2001); А.А. Тищенков (1998, 2001, 2002, 2004, 2005); А.А. Тищенков,<br />
А.А. Аптеков (2001); А.А. Тищенков, Д.В. Медведенко (2001); А.А. Тищенков, П.В. Гороховский,<br />
А.А. Стороженко с соавторами (2005); А.А. Тищенков, С.И. Филиппенко с соавторами<br />
(2006); Н.А. Романович, А.А. Тищенков (2008).<br />
После Браунера первые данные о герпетофауне Нижнего Днестра можно найти в работе<br />
Дидусенко (1959), но достаточно основательно ее начали изучать в 70-х годах ХХ
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
283<br />
столетия (Тофан, 1970, 1972, 1975). В этих работах дан обзор всех видов рептилий и амфибий<br />
региона в целом, но сведения об их территориальном распределении не конкретезированы.<br />
Нет детализации и в книге «Земноводные и пресмыкающиеся Молдавии»<br />
(Попа, Тофан, 1982).<br />
Подробнее распространение рептилий изучается с 80-х годов. Установлено, что на<br />
Нижнем Днестре обитают 11 видов, из которых большинство занесены в Красную Книгу<br />
республики. Сравнение с первыми данными по герпетофауне Нижнего Днестра, содержащимися<br />
в каталогах Музея Бессарабского Земства (1907-1912), позволяет отметить<br />
снижение видового богатства на многих участках. Так, близ Бендер из 6 встречавшихся<br />
видов осталось только 2 (Natrix nattrix и N. tesselata). В пределах территории сайта обнаружены<br />
отдельные рефугии редких Elaphe longissima и Coronella austriaca, напрмер, у сел<br />
Копанка и Рэскэец со средней плотностью 10 особей/га; обычные для этого участка виды<br />
- Lacerta viridis, L. agilis, Natrix natrix, N. tesselata (Цуркану, 1997, 1998). Обитание Vipera<br />
ursini на Нижнем Днестре не подтверждено, Elaphe quatuorlineata отмечен только у сел<br />
Рэскэец и Пуркарь (Цуркану, 1999).<br />
Сведения об амфибиях более скудные. Известно, что на территории сайта обитают<br />
11 видов. Самые распространенные из них Bufo viridis, Hyla arborea, комплекс Rana<br />
ridibunda - R. esculenta (Цуркану, 1999). В связи с неясностью понимания разными специалистами<br />
систематического статуса, обесценены и так фрагментарные данные о распространении<br />
некоторых видов лягушек.<br />
В 2008 году вышла работа «О южной границе распространения гибридной Rana<br />
esculenta (Ranidae, Anura, Amphibia) на территории Украины и Молдовы: данные проточной<br />
ДНК-цитометрии» (Боркин и др., 2008), где приводятся данные об обитании видов<br />
данного комплекса и для территории Рамсарского сайта. Тогда же вышла работа О.С.<br />
Безман-Мосейко (2008) «О видовом составе герпетофауны Приднестровья (предварительные<br />
данные)», где приводится информация о распространении герпетофауны всего<br />
региона, включая регион поймы Днестра.<br />
Всего по фауне позвоночных животных Нижнего Днестра опубликовано более 90 работ.<br />
Безпозвоночные. Литературные данные по оценке состояния энтомофауны и ценности<br />
местообитаний для поддержания насекомых Рамсарского сайта «Нижний Днестр»<br />
весьма отрывочные. Основная энтомологическая литература, в том числе по территориям<br />
вдоль Днестра, посвящена исследованиям вредителей сельскохозяйственных растений<br />
и энтомофагов в агроценозах.<br />
Район Гербовецкого леса, расположенный на водоразделе приустьевых частей правых<br />
притоков верхней половины Нижнего Днестра - рек Бык и Ботна, входит в границы Бессарабского<br />
степного участка, для которого характерно обилие балканских видов, не переходящих,<br />
тем не менее, восточнее, а средиземноморские элементы почти отсутствуют<br />
(Медведеву, 1957). Но это районирование основано на некоторых семействах жуков<br />
(Coleoptera). Несколько севернее в долине Днестра среди жесткокрылых других таксонов,<br />
наоборот, обнаружено много не только европейских, но и средиземноморских и понтических<br />
элементов (Neculiseanu, 1998). Барсов (1970) утверждает, что в составе бабочек<br />
(Lepidoptera) здесь преобладают среднеевропейские виды, a западноевропейских и<br />
балканских – мало. Стриганова (1970) отмечает, что среди почвенных беспозвоночных в<br />
пойме близ г. Григориополь (верхняя часть Нижнего Днестра, правый берег) есть ряд видов,<br />
найденных в лесах центральной и северной Молдавии, но они отсутствуют близ г. Тирасполь<br />
(середина нижнего течения, левый берег). В совокупности это может означать, что<br />
в районе Бендер (правый берег) - Тирасполя одновременно пересекаются широтные и меридиональные<br />
границы распространения видов. Это подтверждается данными Пойраса
284<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
(1998) по жукам-долгоносикам (Apionidae): комплексы апионид Приднестровской возвышенности<br />
(вдоль Среднего Днестра) и Нижне-Днестровской равнины сильно различаются<br />
(30% общих видов), несмотря на выраженное присутствие вдоль Среднего Днестра<br />
эврибионтных ксерофилов и степных мезофилов.<br />
Все это улучшает понимание причин высокого видового богатства на Нижнем Днестре,<br />
но для прогноза присутствия редких видов мало что дает.<br />
Материалы по фауне пчелиных (Apoi<strong>de</strong>a) из местообитаний вдоль Нижнего Днестра<br />
разбросаны в ряде статей (Андреев и др., 1986, 1988, 1989, 1991а, 1991б), однако, они в<br />
значительной мере состоят из нерегулярных сборов, либо касаются опылителей сельскохозяйственных<br />
культур. Тем не менее, по этим данным видно, что фауна Левобережья<br />
Нижнего Днестра обеднена, так как здесь мало природных местообитаний. Для обоснования<br />
мер по сохранеию фауны имеют значение следующие выводы:<br />
− в агроландшафте только определенная совокупность естественных местообитаний<br />
способна в полном объеме поддерживать видовое богатство стации-реципиента<br />
(Андреев, 2009);<br />
− видовое разнообразие в вытянутых местообитаниях (типа шлейфа) ниже, чем при<br />
компактной конфигурации (Andreev et al., 1993), что подтверждено и другими авторами<br />
(Baz, Garcia-Boyero, 1995) в отношении бабочек.<br />
Отрывочные сведения о стрекозах на Нижнем Днестре есть в первых серьезных работых<br />
по этой группе в Молдове (Браунер, 1912, Bezvali, 1932), когда были более благоприятные<br />
условия существования. О богатстве местной фауны эти работы не дают представления.<br />
Из современных работ можно назвать статьи А.В. Андреева (1998) и А.В. Андреева и<br />
В.В. Держанского (2004а). В сайте «Нижний Днестр» выявлены 33 вида; в урочище Талмазские<br />
плавни их известно 23, в природном резервате «Болото Тогай» - 19, в ландшафтном<br />
резервате «Турецкий сад» – 17, в болотистом меандре близ с. Пуркарь – 11 видов. Показано<br />
в сравнении с некоторыми крупными охраняемыми территориями, что это выдающаяся<br />
концентрация видового богатства Odonata.<br />
Фауна прямокрылых насекомых специально не изучалась, известна статья Л.Котоминой<br />
и Н.Александровой (2003), касающаяся ортоптерофауны окрестностей г. Тирасполь.<br />
Отрывочные сведения (например о Lucanus cervus L. в пойме у Талмаз) по различным<br />
семействам можно найти в работе С.И.Медведева и Д.С. Шапиро (1957), Б.П. Адашкевича<br />
(1972) – Carabidae, Staphilinidae, В.Г. Остафичука (1971) – Elateridae. Специально колеоптерофауна<br />
Нижнего Днестра изучалась рядом авторов: Мацюк В.А. (2005) – сем.<br />
Carabidae; Котомина Л.В. и Шешницан С.С. (2008, 2009, 2010) – различные семейства, в<br />
основном Carabidae, Hydra<strong>de</strong>phaga и Hidrophilidae; Пойрас А., Верещагин Б. и Калестру Л.<br />
(2008) – семейства Chrysomelidae и Curculionidae.<br />
По чешуекрылым Нижнего Днестра опубликовано совсем мало (Андреев, Держанский,<br />
1999 и 2004). Отрывочные сведения о некоторых видах перепончатокрылых встречаются<br />
в работах В.М. Ермоленко и С.Г. Плугару (1973), Синельщикова В.А. (1973), но в<br />
основном внимание уделялось изучению паразитических перепончатокрылых.<br />
Водные макробеспозвоночные сайта практически не изучены. Большинство проведенных<br />
исследований относится непосредственно к р. Днестр (Экосистема нижнего Днестра<br />
в условиях усиленного антропогенного воздействия, 1990), гидрофауна других типов<br />
водоемов практически не обследована.<br />
В небольшой сводке (Neculiseanu et al., 1993) содержатся обобщенные сведения о распространении<br />
редких видов насекомых Молдовы, основанные на отрывочных и частично<br />
устаревших данных. Последними публикациями, где отчасти отражено географическое<br />
распределение и распространение редких животных и растений региона являются
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
285<br />
Красная книга Молдовы (Cartea Roşie, 2001) и Красная книга Приднестровья (2009).<br />
Оценка значения сайта «Нижний Днестр». Наиболее полные данные о фауне и флоре,<br />
разнообразии растительных ассоциаций и типов фитоценозов лесных и травянистых<br />
сообществ получены за последние 12 лет, главным образом, в рамках проектов Экологичекого<br />
общества «BIOTICA», посвященных изучению и сохранению биоразнообразия<br />
бассейна Днестра:<br />
− «Разработка концепции возрождения реки Днестр» (при поддержке Фонда Мак-<br />
Артуров, 1998-1999),<br />
− «Сохранение ветлэндов Нижнего Днестра (Рамсарская конвенция, 2001-2002),<br />
«Сохранение биоразнообразия экосистем дельты Нижнего Днестра (Глобальный<br />
Экологический Фонд и Всемирный Банк, 2002-2005),<br />
− «Сохранение находящихся под угрозой змей и восстановление степных местообитаний»<br />
(Фракфуртское зоологическое общество, 2004),<br />
− «Разработка плана управления для Талмазских плавней и сохранение летучих мышей»<br />
(Фонд Мишеля Отто, 2005).<br />
Некоторые важные оценки последствий климатических сдвигов были сделаны в рамках<br />
проекта ЮНДП (Глобальный Экологический Фонд) «Моделированте изменений<br />
климата».<br />
Основным оценочным документом является размещенная (2003) на веб-странице<br />
(http://ramsar.wetlands.org/Database/Searchforsites/tabid/765/language/en-US/Default.aspx)<br />
Рамсарской конвенции Информационная схема Рамсарских ветландов (Information Sheet<br />
on <strong>Ramsar</strong> Wetlands – RIS). Научное обоснование создания национального парка «Nistrul<br />
<strong>de</strong> Jos» («Нижний Днестр») (Андреев, Горбуненко, Журминский, Изверская, и др., 2004)<br />
содержит более современные оценки богатства фауны, флоры и редких видов, показывая<br />
преимущества сайта в сравнении с крупными охраняемымий территориями Молдовы.<br />
1.5. Население и землепользование<br />
1.5.1. Государственное администрирование и население<br />
Территория Правобережья сайта расположена в пределах двух административных<br />
районов. Села Попяска, Талмаза, Чобурчиу, Раскаець, Пуркарь, Олэнешть, Крокмаз, Тудора<br />
и Паланка входят в район Штефан-Водэ; Копанка, Полп-Штюбей, Кырнэцень и Грэдиница<br />
- район Каушень. Примары сел вместе с местными советами являются властями<br />
первого административного уровня, владеющими местными публичными землями,<br />
включая резервный фонд, пастбища и др. Земли сельскохозяйственного назначения в<br />
основном находятся в частной собственности; эти земли управляются крупными земельными<br />
собственниками, предприятиями объединяющими собственные и арендованные<br />
земли, мелкими сельскохозяйственными производителями. Местные власти первого<br />
уровня подчинены районному совету и председателю районного совета. В то же время<br />
эти власти выполняют свои ответственности в соответствии с Законом о местной власти.<br />
Главные лесные земли относятся к Тигинскому лесохозяйственному предприятию,<br />
которое подчинено Агенству «Молдсилва». Население составляет около 50 тыс. человек.<br />
Территория Левобережья расположена в основном в пределах острова Турунчук, где<br />
земли находятся в подчинении сельсоветов сел Глиное, Красное и Незавертайловка; часть<br />
земель находится в подчинении сельсовета с. Кременчуг. Председатели сельских советов<br />
вместе с местными советами являются властями первого административного уровня, владеющими<br />
местными публичными землями. Местные власти первого уровня подчинены
286<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
районному совету и председателю районного совета. Лесные земли относятся к Слобозейскому<br />
(о. Турунчук) и Кицканскому лесничествам, подчиненным центральному лесному<br />
органу Приднестровья. Населения на острове нет, население с. Кременчуг составляет<br />
около 1000 человек.<br />
1.5.2. Транспорт<br />
Рамсарский сайт «Нижний Днестр» расположен в юго-восточной части Молдовы<br />
и граничит с Одесской областью Украины. Его восточная граница проходит по реке<br />
Днестр, граница с Украиной начинается от села Пуркарь. Северная граница проходит<br />
по шоссе вдоль реки Ботна, западная граница - по трассе Кишинев–Кэушень–Белгород-<br />
Днестровск с ответвлением к Одессе. На территорию сайта легко попасть из любого<br />
крупного города региона.<br />
Международное сообщение. Аэропорты расположены в Кишиневе и Одессе, железнодорожные<br />
вокзалы - в городах Кишинев, Бендеры, Тирасполь, Одесса. Морские порты<br />
имеются в городах Одесса и Белгород-Днестровск. Автовокзалы городов Кишинев,<br />
Бендеры, Тирасполь, Одесса, Белгород-Днестровск, Кэушень, Кахул. Автовокзал г. Штефан<br />
Водэ имеет местное значение. Рейсовые автобусные маршруты связывают эти города<br />
с населенными пунктами на территории сайта.<br />
Междугородние автобусные рейсы: Копанка – Бендеры, Копанка – Тирасполь, Копанка<br />
– Кишинев, Талмаза – Тирасполь, Талмаза – Бендеры, Талмаза – Кишинев (через<br />
Плоп-Штюбей, Грэдиница, Кырнэцень), Кырнацень – Кишинев, Чобурчиу – Кишинев,<br />
Раскаець – Кишинев, Оланешть – Кишинев, Оланешть – Тирасполь, Оланешть - Бендеры,<br />
Кишинев – Тудора.<br />
Междугородние (трансграничные) автобусные рейсы: Талмаза – Одесса, Одесса –<br />
Кишинев, Кишинев – Белгород – Днестровск, Оланешть – Одесса.<br />
Районные автобусные рейсы: Копанка – Каушаны (Каушень, Плоп-Штюбей, Леунтя),<br />
Кырнацень – Кэушань, Раскаець – Штефан Водэ,<br />
Села района Кэушень. Копанка: междугородние автобусные рейсы – Копанка – Каушаны,<br />
Копанка – Бендеры, Копанка – Тирасполь, Копанка – Кишинев. Кырнацень: Кырнацень<br />
– Кэушань и один рейс Кырнацень – Кишинев; транзитный рейс Талмаза – Кишинев.<br />
Плоп–Штюбей: транзит Талмаза – Кишинев. Грэдиница и Леунтя: транзит Талмаза<br />
– Тирасполь, Талмаза – Бендеры и Талмаза – Кишинев.<br />
Село района Штефан Водэ. Талмаза: Талмаза – Тирасполь, Талмаза – Бендеры, Талмаза<br />
– Одесса, Талмаза – Кишинев. Попяска: транзит Одесса – Кишинев, Кишинев – Белгород–<br />
Днестровск. Чобурчиу: Чобурчиу – Кишинев. Рэскаець: Раскаець – Кишинев, Раскаець –<br />
Штефан Водэ. Пуркарь: транзит на Кишинев, Одессу, Бендеры. Олонешть: Оланешть – Кишинев,<br />
Оланешть – Одесса, Оланешть – Тирасполь, Оланешть – Бендеры. Крокмаз: транзит<br />
на Кишинев и Одессу. Тудора: Кишинев – Тудора, а также транзитные рейсы на Кишинев и<br />
Одессу. Паланка: транзитные международные рейсы на Кишинев и Одессу, и т. д.<br />
Кроме перечисленных видов транспорта в Молдове развито обслуживание пассажиров<br />
микроавтобусами, которые следуют по традиционным автобусным маршрутам и позволяют<br />
достичь любого населенного пункта Молдовы. Существует возможность использования<br />
легкового автотранспорта, есть возможность его аренды в соответствующих<br />
агентствах.<br />
Время достижения территории Рамсарского сайта «Нижний Днестр» на автотранспорте.<br />
На автобусе от Кишинева территория сайта достигается за 3-4 часа, на легковом<br />
автомобиле – за 1,5-2 часа, на маршрутном микроавтобусе – за 2-3 часа. На автобусе от
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
287<br />
Одессы территория достигается за 2-3 часа (в зависимости от быстроты таможенного досмотра<br />
и паспортного контроля при пересечениеи государственной границы Молдовы и<br />
Украины), на легковом автомобиле территория - за 1-2 часа. На автобусе от Тирасполя<br />
территория достигается за 2-3 часа, на легковом автомобиле - за 1,5-2 (в зависимости от<br />
времени досмотра при пересечении административных границ).<br />
Описание схемы дорог по территории сайта «Нижний Днестр» и их характеристика.<br />
Основная трасса Кишинев – Кэушень - Белгород-Днестровск проходит по западной<br />
границе сайта, где у каждого населенного пункта есть дорожный перекресток с указателями<br />
названия села и расстояниея до его центра. Между населенными пунктами проходит<br />
внутренняя дорога, которая обеспечивает сквозное сообщение между ними без необходимости<br />
выезда на основную трассу, эта дорога проходит по центру сел мимо административных<br />
зданий коммун, расположенных на территории сайта. Исключение составляет<br />
село Попяска, которое расположено непосредственно у основной трассы.<br />
Возможности внутренней транспортировки туристов и других посетителей по территории<br />
сайта. Поскольку протяжность сайта составляет 58 км, а наибольшая ширина<br />
приблизительно 30 км, то вполне удобным является передвижение посетителей на телегах,<br />
верхом на лошадях, велосипедах и пешком. Организация туров такого рода в теплое время<br />
года удобна и привлекательна как для туристов, так и для администрации парка. Основными<br />
посетителями сайта будут жители городов. Для них элементы экзотики в виде поездок<br />
верхом на лошадях или на телегах, являются дополнительным развлечением; в тоже время<br />
администрация сайта получает возможность привлечь местное население к организации<br />
таких туров, обеспечивая дополнительный заработок местным жителям. Расстояние между<br />
населенными пунктами сайта составляет в среднем 7 км. Время прохождения пешком<br />
по территории в длину составляет в среднем 12 часов, на велосипеде –6 часов.<br />
Состояние дорог. Центральные трассы от городов Кишинев, Тирасполь, Бендеры,<br />
Одесса, и Белгород-Днестровск находятся в относительно хорошем состоянии. Внутренние<br />
дороги между населенными пунктами сайта находятся в плохом состоянии, несмотря<br />
на желание местных властей содержать их в рабочем состоянии. Решение проблемы<br />
на местном уровне потребовало бы очень длительного времени.<br />
1.5.3. История культур<br />
Зона Нижнего Днестра чрезвычайно насыщена памятниками археологии – как на правом,<br />
так и на левом берегу. Общее число выявленных и обследованных археологических<br />
памятников на начало 2004 г. в границах сайта достигло 116. Их число, может быть удвоено,<br />
за счет включения в реестр курганов..<br />
Человек освоил эту зону еще в эпоху палеолита; самые ранние памятники датируются<br />
временем около 30 тыс. лет назад, и представлены практически возле каждого населенного<br />
пункта зоны. В ряде случаев (Чобурчиу, Тудора) количество памятников даже больше.<br />
Памятники этой эпохи относятся к таким интересным культурным феноменам, как<br />
эпиориньяк (Раскаец) и восточный граветт (Чобурчиу 1, Тудора 1).<br />
Следующая эпоха, когда зона Нижнего Днестра была плотно заселена, – поздний энеолит<br />
(4 тыс. до н. э.), представленный здесь памятниками Усатовского варианта поздней<br />
фазы культуры Кукутень-Триполье (Пуркарь, Тудора 2). Здесь имеются как поселения,<br />
так и в еще большем числе – курганы этой культуры (значительная их часть, однако, уже<br />
раскопана). Наиболее насыщена курганами зона Олэнешть.<br />
Эпоха бронзы (3-2 тыс. до н. э.), представлена в основном курганами, относящимися<br />
практически ко всем известным культурам этого региона (ямная, катакомбная, Культура
288<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Многоваликовй керамики, Сабатиновка). Наиболее насыщена опять-таки зона Олэнешть,<br />
а также Паланки (где обнаружена и группа поселений культуры Сабатиновка).<br />
В раннем железном веке (1 тыс. до н.э. – 5 век н.э.) археологические памятники зоны<br />
тоже представлены главным образом курганами. Курганы в основном принадлежат различным<br />
группам скифов и сарматов. Особо выделяются для этого времени позднескифские<br />
курганные могильники в Глинном и левобережных Чобурчиу (где обнаружено и<br />
очень интересное поселение). Вызывает значительный интерес специалистов сарматский<br />
могильник в Талмазах. Также среди памятников раннего железного века следует<br />
выделить: гетский могильник в Оланэшть, гетское городище в Тудоре, греко-варварские<br />
поселения в Тудоре и Копанке; а также ряд кладов – Рэскаец (скифы), и особенно Олэнештский<br />
клад, где, в частности, был обнаружен светильник из храма Артемиды Эфесской.<br />
Интерес представляет и поселение культуры Поянешть-Лукашевка в Пуркарь.<br />
Черняховская культура (3-4 вв. н.э.), завершающая эпоху раннего железного века,<br />
представлена очень значительным числом памятников и вообще на территории Республики<br />
Молдова, и в зоне Нижнего Днестра в частности. Наиболее примечательны поселения<br />
Тудора 9 и Паланка 7.<br />
Археологические памятники эпохи средневековья (6-17 вв. н.э.) представлены славянами,<br />
древнерусской культурой, балкано-дунайской, различными группами кочевников<br />
(печенеги, половцы), памятниками золотоордынского времени, а затем раннемолдавскими.<br />
Среди них наиболее интересны славянское поселение у села Рэскаец и поселение<br />
балкано-дунайской культуры Тудора 3.<br />
Большинство сел основано в XV-XVI веке.<br />
1.5.4. Землепользование<br />
1.5.4.1. Правобережье<br />
Главные цифры землепользования представлены в таблице 3 (данные о землепользовании<br />
по каждому населенному пункту даны в Приложении 5). Земли в частной собственности<br />
включают 28041 га, земли публичной собственности - 10875 га, государственные<br />
земли - 10875 га. Лесные земли в государственном собственности подчинены<br />
Бендерскому Лесхозу Агентства «Молдсилва».<br />
Таблица 3.<br />
Сводные данные о землепользовании в сайте, районы Кэушень и Штефан Водэ.<br />
Типы земель<br />
Общая площадь<br />
Типы земель<br />
I .Сельскохозяйственные земли, 25066 II. Земли населенных пунктов 3770<br />
в т. ч: пашня 19649 в т. ч:пашня 1408<br />
сады 1805 сады 117<br />
виноградники 3007 виноградники 1102<br />
неудобья 467 пастбища 0<br />
дороги 24 дороги и рынки 480<br />
строения 84 строения и дворы 445<br />
пастбища 30 другие земли 224<br />
III. Промышленные земли, 430 VI. Земли резервного фонда: 6643<br />
в т. ч: дороги 302 в т. ч: пашня 519<br />
Общая площадь
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
строения 128 сады 13<br />
IV. Земли лесного фонда, 9282 виноградники 20<br />
в т.ч.государственные 8001 пастбища 2658<br />
населенных пунктов 1281 строения 447<br />
V.Земли водного фонда, 2453 ореховые сады 20<br />
в т. ч.: государственные. 2451 сады шелковиц 55<br />
в частной собственностт 2 другие земли 1770<br />
Общая площадь 47645 дороги 1141<br />
Общая площадь природных, полуприродных и водных территорий составляет около<br />
14969 га или 31.14% общей территории страны.<br />
1.5.4.2. Левобережье<br />
289<br />
Общая площадь землепользования административного подчинения Кицкань – Кременчуг<br />
составляет 4822 га. Земли сельскохозяйственного назначения составляют 4251 га, в том<br />
числе пашня – 3525 га и многолетние насаждения – 676 га (сады – 656 га, виноградники – 20<br />
га), пастбища – 50 га, древесно-кустарниковые полезащитные насаждения – 57 га.<br />
Заболоченных земель – 6 га; водной поверхности – 223 га, в том числе прудов – 12 га;<br />
дорог – 103 га; построек – 96 га, нарушенные земели – 86 га. Земли под лесами Государственного<br />
лесного фонда в пределах сайта составляют 389 га.<br />
Земли сельскохозяйственного назначения находятся в долгосрочной аренде в собственности<br />
мелких сельскохозяйственных производителей. Основные виды сельскохозяйственного<br />
пользования являются полеводство, овощеводство, садоводство и выпас скота.<br />
В структуре пахотных земель орошаемая пашня составляет не более 7 % площади.<br />
Основной источник орошения – река Днестр. Оросительная система открытого типа.<br />
Она включает серию насосных станций, накопительных бассейнов, магистральных каналов<br />
(в ряде случаев капитальных – бетонированных) и сеть временных оросительных<br />
каналов, подводящих воду на поля. Система сооружалась под дождевальные машины<br />
различного типа. В настоящее время основным способом орошения является капельный<br />
полив и дождевание малообъемными дождевальными машинами катушечного типа.<br />
Борта каналов временной оросительной сети представляют собой заросли сорной<br />
растительности. Некапитальные магистральные каналы (небетонированные), как правило,<br />
зарастают тростниковыми зарослями с хмелем. В местах постоянного скопления<br />
поливной воды, а также воды осенне-зимних осадков и близко расположенного зеркала<br />
грунтовых вод, наблюдаются застойные явления, что приводит к формированию растительных<br />
сообществ увлажненных местообитаний.<br />
Общая площадь землепользования части территории Рамсарского сайта «Нижний<br />
Днестр» на острове Турунчук составляет 5697,2 га, из них земель сельскохозяйственного<br />
назначения – 5077,2 га, в том числе пашня – 4885 га, многолетние насаждения – 250 га;<br />
прочие земли (дороги и пр.) составляют 21,2 га. Земли под лесами Государственного лесного<br />
фонда – 390 га, заболоченных земель – 230 га.<br />
Земли сельскохозяйственного назначения используются преимущественно как пашня,<br />
находящаяся в долгосрочной аренде в собственности мелких сельскохозяйственных<br />
производителей Основными видами сельскохозяйственного пользования части<br />
территории Рамсарского сайта «Нижний Днестр», расположенной на острове Турунчук,<br />
являются полеводство и выпас скота.
290<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
В структуре пахотных земель орошаемая пашня составляет не более 5 % площади.<br />
Система орошения закрытого типа, используется единичными сельскохозяйственными<br />
производителями. В основном каналы временной оросительной сети представляют собой<br />
заросли сорной растительности. В некоторых из них скопливаются воды осенне-зимних<br />
осадков, что приводит к застойным явлениям и формированию типичных растительных<br />
сообществ увлажненных местообитаний. Многолетние насаждения (сады) в основном<br />
списаны под раскорчёвку и используются как пастбище, но есть новые посадки.<br />
В структуре посевных площадей Турунчука преобладают зерновые (80 %): озимые –<br />
пшеница, ячмень и тритикале; яровые – пшеница и ячмень. Кукуруза и подсолнечник<br />
занимают 15 %, многолетние травы (люцерна) - не более 5 %. В последние годы внедрена<br />
новая техническая культура – лён. Овощные культуры из-за разрушения поливной<br />
системы, дороговизны воды, отсутствия поливной техники, практически не выращиваются.<br />
Научно-обоснованного чередования сельскохозяйственных культур (севооборотов) в<br />
классическом понимании на пахотных землях территории сайта нет. В наиболее примлемом<br />
случае культуры размещаются по лучшим предшественникам в микрополевых севооборотах<br />
короткой ротации.<br />
При отсутствии рациональных схем севооборотов восстановление почвенного плодородия<br />
происходит в основном естественным путём (частично за счёт пожнивных, поукосных<br />
остатков), поскольку внесение органических удобрений не производится. Система<br />
удобрений включает припосевное удобрение (как правило, используются фосфорные<br />
удобрения – двойной суперфосфат в норме 10-15 кг.д.в./га) и внекорневую подкормку<br />
зерновых культур азотными удобрениями (раствором мочевины (NH 2 ) 2 CO – 30 %), что<br />
позволяет повысить содержание белка в зерне.<br />
Наличие экологически чистого производства. Учитывая выращивание сельскохозяйственных<br />
культур практически без удобрений, минимальное применение пестицидов<br />
и гербицидов, производимая сельскохозяйственными производителями (как правило,<br />
мелкими) сайта продукция может считаться экологически безопасной. Этому в большей<br />
степени способствует не экологическая культура сельхозпроизводителей, а дороговизна<br />
средств защиты растений. Крупные землепользователи, работающие по интенсивным<br />
схемам выращивания сельскохозяйственных культур, стремятся к соблюдению технологии<br />
выращивания, в особенности, что касается средств защиты растений. Ввиду отсутствия<br />
контроля применения химических средств защиты растений, возможны случаи<br />
превышения ПДК в выращиваемой продукции.<br />
1.6. Существующие программы управления<br />
Единых программ природоохранного управления сайтом нет, за исключение типовых<br />
регламентов охраняемых территорий – Рамсарского сайта и входящих в него ландшафтных<br />
и природных резерватов.<br />
Лесоустройство определяет основные направления управления в пределах земель, находящихся<br />
в пользовании Лесохозяйственного предприятия «Тигина» Агентства «Молдсильва»,<br />
в том числе охранную категорию лесных территориальных единиц, места проведения<br />
и характер рубок различного назначения, лесных посадок и др.<br />
Существует План действий в области охраны окружающей среды, утвержденный Районным<br />
Советом Штефан Водэ 29.09.2005, касающийся всего района и определяющий<br />
основные направления действий (облесение, охрану вод и др.). Его часть, посвященная<br />
биоразнообразию, включает следующие разделы.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
291<br />
«Переоценка генерального плана управления территорией»: разработка районной<br />
экологической сети в порядке оптимизации соотношения природных и антропогенных<br />
экосистем.<br />
«Расширение охраняемых природных территорий»: организация новых луговых и<br />
степных резерватов – 47 га в лесном урочище «Императорское», с. Крокмаз и 2 га на<br />
стынке Рэскаец.<br />
«Восстановление и охрана природных экосистем»: восстановление и охрана ценных<br />
пойменных и степных экосистем: «Болотное» (45.5. га) села Паланка; «Слепой Днестр»<br />
(54 га. С. Талмаза); «Гыртоп» (5,87 га) села Рэскаец.<br />
Раздел «Восстановление и охрана полуприродных экосистем» включает подразделы:<br />
− создание биоценотических оазисов в аграрных экосистемах и рекреационных зонах<br />
– создание рекреационных зон «Хамза» (59 га) села Пуркарь и «Поповское место»<br />
(Чобурчиу);<br />
− восстановление и улучшение управления коммунальными пастбищами в селах:<br />
Тудора – 27 га, Олэнешть – 24, Рэскаец - 67, Попяска – 40, Пуркарь и Чобурчиу по<br />
– 20, Паланкаи Талмаза по – 30 га (всего – 258 га).<br />
Раздел «Повышение ценности деградированных и малопродуктивных участков»<br />
включает подразделы:<br />
− облесение деградированных территорий: в с. Чобурчиу – 22 га, Рэскаец – 8.9, Тудора<br />
– 33, Попяска – 73, Крокмаз – 31, Паланка – 5, Пуркарь – 23, Талмаза – 100 га<br />
(всего 295.9 га);<br />
− создание прибрежных водоохранных полос: в с. Рэскаец – 3.9 га, Чобурчиу – 6, Паланка<br />
– 3, Попяска – 5.5, Пуркарь – 3.4, Талмаза – 5, Тудора – 1 га (всего 27.8 га).<br />
Раздел «Снижение деградации сельскохозяйственных земель» включает подразделы:<br />
востановление полезащитных лесных полос и посадка новых: в с. Крокмаз – 8 га,<br />
Чобурчиу – 30, Талмаза – 36, Тудора – 10, Попяска – 40, Рэскаец – 4, Олэнешть – 23,<br />
Паланка – 4, Пуркарь - 20 га (всего 175 га);<br />
восстановление зеленых зон и создание коммунальных лесов, в том числе:<br />
восстановление зеленых зон: в с. Чобурчиу – 0.4 га, Крокмаз – 3.2, Олэнешть – 0.8<br />
га, Паланка – 1.3, Попяска – 0.2, Пуркарь – 0.85, Рэскаец – 0.2 га, Талмаза – 5.59, Тудора<br />
– 1.33 га (всего 13.87 га);<br />
создание коммунальных лесов: в с. Рэскаец - 1 га, Талмаза - 20 га, Паланка – 5 га<br />
(всего 26 га).<br />
Раздел «Восстановление плодородия деградированных почв» включает подразделы:<br />
разработка пилотных проектов: в Рэскаец – 10 га, Попяска – 5, Талмаза – 15 га (всего<br />
– 30 га);<br />
рекультивация деградированных территорий (карьеры, оползни, участки под разрушенными<br />
строениями): в с. Олэнешть – 15 га, Рэскаец – 5, Талмаза – 20, Тудора<br />
– 2, Попяска – 5, Чиобурчиу – 2 га (всего 49 га).<br />
разработка и внедрение антиэрозионных программ в селах для площади: в Чобурчиу<br />
– 1807 га, Крокмаз – 447, Олэнешть – 920, Паланка – 159, Попяска – 1590, Пуркарь<br />
– 374, Рэскаец – 514, Талмаза – 1772, Тудора – 296 га (всего 7879 га).<br />
Кроме того, предусмаривались разработка и применение программ по борьбе с нелегальными<br />
рубками и другим браконьерством, экологическое обучение населения и его<br />
вовлечение в природоохранную деятельность, в том числе в работу по озеленению, санитарные<br />
недели, летние экологические лагеря (для молодежи), фестиваль и т.д. Некоторые<br />
из этих мероприятий были осуществлены, в том числе благодаря Экологическому<br />
движению Штефан Водэ.
292<br />
1.7. Туризм<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Рамсарский сайт «Нижний Днестр» имеет все необходимые компоненты для организации<br />
туристической деятельности с достаточно широким спектром направлений, таких<br />
как экзотический и экотуризм, агротуризм и винные туры, санаторно-оздоровительный<br />
и спортивный туризм, летний отдых и т. д.<br />
Ключевыми особенностями территории являются привлекательность ландшафтов,<br />
богатый животный и растительный мир, исторически примечательные объекты, возможность<br />
увидеть народные промыслы и обычаи, попробовать лучшие сорта вин в Молдове<br />
и т. д., а также близость городов и доступность проезда.<br />
Территория сайта на всем протяжении расположена вдоль реки Днестр, что существенно<br />
расширяет возможности туристической деятельности в виде организации разных<br />
видов отдыха у воды или связанных с передвижением по воде.<br />
Сайт предназначен не только для сохранения, восстановления и изучения природы,<br />
а также для стимулирования экономического и социального развития населенных пунктов,<br />
расположенных на его территории. Поэтому создание условий для развития туристической<br />
деятельности заманчиво для местного населения. Туризм позволяет стимулировать<br />
и поддерживать деятельность по восстановлению природы, благоустройству населенных<br />
пунктов и т. д., а также решить сложные вопросы сотрудничества сайта с районными<br />
центрами и населенными пунктами, входящими в территорию.<br />
Для реализации программы развития туризма на территории сайта выделены четыре<br />
туристических района, каждый из которых развивает свое основное направление для организации<br />
туристической деятельности, в соответствии с характеристиками местности.<br />
Туристическое районирование<br />
Туристический район «А» с координационным центром в селе Талмаза. Основные направления:<br />
организация летнего отдыха, проведение экскурсий в учебный период, мероприятий<br />
экологического образования, спортивных походов. Район наиболее богат пунктами<br />
наблюдения животного и растительного мира. Населенные пункты, входящие в<br />
район: Копанка, Плоп-Штюбей, Леунтя, Грэдиница, Кырнацень, Попяска, Талмаза, Чобурчиу,<br />
Раскаец, Раскаец Ной.<br />
Потенциал района и благоприятные факторы. Большие массивы лесов, лесные озера<br />
и рыбные хозяйства, старица Днестра, река Днестр, памятники природы, традиционные<br />
маршруты водного туризма, единственный в Молдове порог на Днестре (традиционное место<br />
проведения соревнований по технике водного туризма). Хорошие возможности разработки<br />
интересных экскурсий в природе, имеются три летних лагеря для детей (работает один<br />
в селе Кырнацень, один из лучших в Молдове, на фоне нехватки в стране лагерей отдыха для<br />
молодежи и подростков). В районе есть винные заводы, ферма по разведению фазанов.<br />
Туристический район «В» с центром в селе Олэнешть. Основное направление: организации<br />
отдыха населения юга Молдовы (по типу Вадул луй Водэ, с домиками, пляжем и<br />
соответствующей инфраструктурой). Населенные пункты, входящие в район: Пуркарь,<br />
Виишоара, Олэнешть.<br />
Потенциал района и благоприятные факторы. Длинный широкий пляж в зоне отдыха,<br />
расположенный выше по течению Днестра от села Олэнешть, и лишь только соприкасается<br />
с территорией населенного пункта (специализированная зона отдыха на юге Молдовы<br />
отсутствует). В коммуне Пуркарь находится завод, производитель вин одной из<br />
лучших торговых марок Молдовы, известной за рубежом. В районе есть возможность<br />
почти полностью обеспечить питание туристов своими продуктами.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
293<br />
Туристический район «С» с центром в селе Тудора. Основное направление: организации<br />
экскурсий и других туристических мероприятий для иностранцев в сотрудничестве<br />
с создаваемым национальным парком на территории Украины. Населенные пункты, входящие<br />
в район: Крокмаз, Тудора, Паланка.<br />
Потенциал района и благоприятные факторы. Опыт и связи, приобретенные за время<br />
проводимых совместно с украинскими коллегами экотуристических экскурсий для<br />
иностранцев в районе села Паланка. Имеется ферма по разведению племенных лошадей<br />
в с Крокмаз, практически на берегу Днестра в селе Тудора находиться винный завод.<br />
Близ села Паланка находится бывшее рыбное хозяйство с большой территорией, где планируется<br />
организовать туристические туры с элементами охоты и рыбалки; в Паланке<br />
есть гостиница на 30 мест с канализацией и горячей водой.<br />
Туристический район «D» с центром в селе Слобозия. Основное направление: организации<br />
экскурсий в сайт и других рекреационных мероприятий с исходным пунктом<br />
в Тирасполе, или прохождения спортивных маршрутов в сайт, начиная с рекиДнестр.<br />
Населенные пункты: Кицкань, Кременчуг, и левобережные Слобозия, Чобурчиу, Глиное,<br />
Красное, Коротное и Незавертайловка.<br />
Потенциал района и благоприятные факторы. Частью находится на транзитном пути<br />
Тирасполь – Незавертайловка – Днестровск, или Незавертайловка – Троицкое – Беляевка<br />
– Маяки (национальный парк «Нижнеднестровский») – Одесса. Имеются музей «Бутылка»<br />
с хорошим отелем в с. Терновка под Тирасполем, завод «Квинт» в Тирасполе, памятник<br />
паркового искусства в с. Слобозия, мосты на о. Турунчук и туристические пункты<br />
на острове. Другая часть лежит на традиционном спортивном маршруте по Днестру.<br />
Имеется паром у с. Слобозия, на дороге, ведущем в с. Копанка и Кременчуг.<br />
Примечание: Основные направления не исключают в районе все другие виды туристической<br />
деятельности. Пункты наблюдения живой природы, особенно птиц есть во<br />
всех районах.<br />
Современный туризм<br />
На территории Рамсарского сайта, после работы по созданию Национального парка<br />
«Нижний Днестр», со стороны Молдовы идет достаточно устойчивый процесс по созданию<br />
условий для приема туристов, особенно для так называемого «ВИП-туризма».<br />
Сегодня уже принимают гостей и организуют дорогостоящий отдых на винном заводе<br />
в с. Пуркарь (гостиница, дегустационный зал, зона отдыха) и охотничьем хозяйстве<br />
«Серебряный фазан» между селами Талмаза и Грэдиница, а также на семейном винном<br />
заводе у села Крокмаз (начало строительства 2007 год). До работы над созданием национального<br />
парка в 2002 – 2005 годах ни на одном из этих предприятий подобной работы<br />
не велось. В зоне влияния сайта хорошие условия для приема туристов есть на винном<br />
заводе «Карахасань-вин» в селе Карахасань (к сожалению, предприятие находиться<br />
в стадии банкротства).<br />
Все эти туристические объекты имеют отношение к «Винному пути» (особенно завод<br />
«Пуркарь вин»). Именно для этого направления в районе Штефан Водэ создаются условия:<br />
реконструирована международная автодорога, рядом с ней есть кафе с туалетами,<br />
заправки бензина с магазинами и небольшие отели в районном центре Штефан Водэ.<br />
Проектом выделены еще два винных маршрута, которые находиться в процессе становления<br />
и создания условий для приема туристов. Маршруты включают винные заводы в<br />
селах Грэдиница (создан в 1538 году), Талмаза, Крокмаз и Тудора, а также в Карахасань.<br />
В Приднестровье все необходимые условия имеются в селе Терновка в музее вина «Бутылка»<br />
(хозяин – Корзун Григорий) в уникальном туристическом комплексе для ВИП-туристов,
294<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
где есть и возможность принимать по минимальным ценам другие категории туристов.<br />
Есть два дегустационных зала, теннисный корт, бассейн, гостиница, ресторан на 25 мест<br />
и большая коллекция алкогольных напитков со всего мира в шестиэтажном здании в<br />
форме бутылки, где проводятся экскурсии на тему « вино и другие крепкие напитки в<br />
культурах мира».<br />
Существенным дополнением для организации туров на территория сайта в Приднестровье,<br />
а также для туров по обеим берегам Днестра, являются следующие туристические<br />
объекты: Бендерская крепость, Мемориал памяти погибшим в Бендерах, виноконьячный<br />
завод «Квинт», гостиницы в Тирасполе и Бендерах.<br />
Социальная сфера туризма. На территории сайта есть два лагеря отдыха у сел Кырнэцень<br />
и Талмаза в Молдове и лагерь для детей на берегу Днестра между селами Кицкань и<br />
Кременчуг в Приднестровье, принадлежащий станции юных туристов города Тирасполя.<br />
Лагеря находятся в хорошем состоянии и ежегодно принимают детей с советских времен,<br />
кроме недавно восстановленного лагеря у с. Талмаза.<br />
Из маршрутов спортивного туризма в основном используются водные по реке Днестр:<br />
два традиционных маршрута «Бендеры – Затока (Украина)» и «Бендеры – Днестровск<br />
(Кучурганская ГРЭС)». В последнее время по ним путешествуют, как правило, энтузиасты<br />
данного вида спорта из Молдовы и Приднестровья, а также гости страны с Украины<br />
и некоторых стран Европы (Польша).<br />
Сельский туризм, несмотря на свою привлекательность в данном районе, представлен<br />
слабо. В настоящее время принимает иностранных туристов Павел Цэрану в с. Чобурчиу.<br />
С 2005 года у него отдохнули граждане разных стран Европы (Греция, Германия, Англия,<br />
Швеция, Финляндия и т. д.), он практически не в состоянии обеспечить отдых всех<br />
желающих, поэтому часто вынужден отказывать.<br />
Через территорию Рамсарского сайта «Нижний Днестр» проходят три стратегических<br />
пути, водный по всему протяжению реки Днестр и автодороги международного уровня<br />
от Кишинёва до Одессы (через Бендеры и Тирасполь, или через Анений Ной, Кэушень<br />
и Штефан Водэ), что сказывается наилучшим образом на перспективе диверсификации<br />
существующего общего туристического продукта. В связи с небольшими дистанциями<br />
между туристическими объектами, возможны различные комбинации программ отдыха<br />
и экскурсий. Это существенно расширяет возможности туристического предложения<br />
на территории Рамсарского сайта «Нижний Днестр» для различных категорий туристов.<br />
1.8. Инициативы по развитию охраняемой территории<br />
Инициатива создания охраняемой территории была выдвинута местными властями и<br />
общественностью в 90-х годах прошлого столетия. В рамках проекта ГЭФ под управлением<br />
Всемирного Банка (2002 – 2005) «Сохранение биоразнообразия в экосистеме Нижнего<br />
Днестра» была разработана концепция создания национального парка и в существенной<br />
степени выполнена подготовка к этому, в том числе предпринят ряд действий<br />
по повышению возможностей местных заинтересованных сторон.<br />
Создание национального парка «Нижний Днестр» в Молдове установлено четырьмя<br />
программными решениями Парламента, а Законодательство Украины предусматривает<br />
создание национального парка «Нижнеднестровский», а затем – трансграничного национального<br />
парка. Природоохранное значение Рамсарского сайта № 1316 признано международно.<br />
Молдова до сих пор упускала возможность принять созидательные решения,<br />
в то время как «Нижний Днестр» мог стать биосферным резерватом, первым на Днестре<br />
и вторым в зоне береговых водно-болотных угодий Черного моря.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Часть вторая. ОЦЕНКА И ОСНОВНЫЕ ЗАКЛЮЧЕНИЯ<br />
2.1. Значение территории<br />
295<br />
Территория включает разнообразные пойменные биотопы. Особенно значимы старицы<br />
Днестра различного возраста, важные для птиц и другой фауны водно-болотных<br />
экосистем. Старые тополевые леса, почти не сохранившиеся в Европе, поддерживают<br />
многочисленных в сайте летучих мышей охраняемых видов. Ясеневый пойменный лес –<br />
экосистема общеевропейского значения, а высокотравные луга – экосистема особенно<br />
дефицитная в регионе.<br />
Все это – интегральная часть плавней Нижнего Днестра, расположенных в трансграничной<br />
зоне.<br />
Степные экосистемы Рамсарской территории «Нижний Днестр» представлены шестью<br />
из двадцати двух типов природных и субприродных биотопов и связаны еще с двумя,<br />
выделенными на этой территории. Это наиболее редкие и ценные местообитаниями<br />
растений, антофильных насекомых и змей. Они включают сообщества луговых и<br />
настоящих степей. По числу ассоциаций преобладают различные варианты Festuceto<br />
(valesiaca) – Stipeta и Stipeto – Festuceta (valesiaca), в хорошо сохранившихся местообитаниях<br />
явно доминируют сообщества Festuceto (valesiaca)– Stipeta со Stipa tirsa, S. pulcherrima,<br />
S. capillata, S. lessingiana, S. ucrainica. На их основе сформировались наиболее распространенные<br />
открытые полуестественные биотопы нагорной части территории – пастбища<br />
(обычно Festuceto (valesiaca)-Bothriochloeta (ischaemum) и Bothriochloeta (ischaemum).<br />
Общая площадь сохранившихся и относительно легко восстанавливаемых чисто степных<br />
экосистем достигает 1000 га, это – одна из наиболее крупных группировок сохранившихся<br />
степей в стране. Некоторые степные участки включены в крупные территорииядра,<br />
а другие в основном можно соединить экологической сетью, которая одновременно<br />
имеет стабилизирующее значение для обрабатываемых земель. В случае восстановления<br />
нормального облика сельского хозяйства возникнет возможность улучшения многих<br />
степных пастбищ, что существенно увеличит емкость территории с точки зрения<br />
биоразнообразия.<br />
Полуаридный куртинный лес (из дуба пушистого Quercus pubescens) со степными полянами<br />
- «гырнец» – основной природный биотоп нагорных территорий Нижнего Днестра,<br />
который создает высокое флористическое и фаунистическое разнообразие. Выявлены<br />
сообщества Quercetum (pubescens) cornoso (mas) – cotinosum (coggygria), Quercetum<br />
(pubescentis) stepposum, Quercetum (pubescens) herbosum. Полуаридные дубравы c дубом<br />
черешчатым (Quercus robur), в том числе с его южным экотипом, – третий тип природных<br />
биотопов, связанных со степью, с участием которой формируются опушки.<br />
На месте природных сформировались два типа вторичных биотопов, которые частично<br />
сохраняют степные экосистемы и компоненты. Это естественные и искусственные<br />
древесно-кустарниковые заросли (многочисленные кустарники с примесью дуба, ясеня<br />
и белой акации) на крутых склонах – важное местообитание птиц и змей, а также сложные<br />
лесопосадки из Quercus robur, Fraxinus excelsior, Carpinus betulus, Ulmus, Tilia argentea,<br />
Robinia pseudacacia, Armeniaca vulgaris, Cerasus avium.<br />
Исключительно разнообразны ландшафтные элементы, из которых выделяются система<br />
крутых меандров Днестра и его старица (сохранилось на протяжении 32 км). В<br />
пределах сайта известно около 100 археологических памятников.<br />
Благодаря сложности территории, сегодня на ней зарегистрированы многочисленные редкие<br />
виды растений, беспозвоночных и позвоночных животных; очень велико разнообразие
296<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
фауны в целом: 80% фауны птиц, встречающихся в Молдове, 72% из числа видов млекопитающих,<br />
обитающих в стране, чрезвычайно много редких видов беспозвоночных.<br />
Территория динамична в том, что касается гидрологического режима, характеризуется<br />
появлением новых водных и болотных местообитаний и деградацией других, возникновением<br />
и, в меньшей степени, исчезновением участков природного развития в трансформированной<br />
для сельского хозяйства пойме.<br />
Действия на территории сайта должны быть направлены на защиту природных комплексов,<br />
их дефрагментацию и упрочение, восстановление и расширение естественных<br />
экосистем, иногда – регулирования идущих в них процессов. Сохранение лучших образцов<br />
природы, включая ландшафты, местообитания, экосистемы и виды, также как<br />
создание условий, способствующих устойчивому землепользованию в местных сообществах<br />
и у основных пользователей природных ресурсов, должны быть основными приоритетами.<br />
Это не только повысит стабильность природных и традиционных ландшафтов,<br />
но также основанных на сельском хозяйстве экосистем, значимых для биоразнообразия,<br />
как того требует Панъевропейская стратегия сохранения биологического и ландшафтного<br />
разнообразия.<br />
Это обеспечит сохранение ценностей биологического разнообразия, присущих территории,<br />
находящейся в зоне перекрывания трех биогеографических регионов и двух зональных<br />
биомов:<br />
участков первичных степных ассоциаций, типичных для Азово-Черноморских степей,<br />
таких как Festuceto (valesiaca)-Stipeta (lessingiana) herbosa, Festuceto (valesiaca)-<br />
Stipeta (tirsa) herbosa и Festuceta herbosa, включающих до 80 видов на 100 м2 ;<br />
гырнецов, состоящих из лесных куртин Quercus pubescens и степных полян, – особого<br />
типа лесостепной растительности, типичного для Дунайской лесостепи, но<br />
почти не сохранившегося;<br />
многих степных видов растений, находящихся под угрозой, в том числе из национальной<br />
Красной книги, как Bellevalia sarmatica (Georgi) Woronow, Convolvulus<br />
lineatus L., Crambe tataria Sebeok, Sternbergia colchiciflora Waldst. et Kit., эндемик<br />
северо-западного Причерноморья Astragalus dasyanthus Pall. и др.;<br />
популяций 36 редких видов насекомых (16 из них внесены в Красную Книгу Молдовы,<br />
5 – в Всемирный Красный список МСОП), большинство из них связаны исключительно<br />
(Saga pedo L. Onconotus servillei (F.-v.-W.), и Scolia hirta Schranck) или<br />
преимущественно (Bombus argillaceus F., B. ru<strong>de</strong>ratus F., Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L., Mantis<br />
religiosa L., Papilio machaon L., Scolia maculata Drury) со степными местообитаниями;<br />
а также исключительной концентрации видов Odonata;<br />
наиболее ценного в Молдове комплекса мест обитания видов змей, находящихся<br />
под угрозой исчезновения (Coluber caspius, Coronilla austriaca, Elaphe longissima, E.<br />
quatuorlineata), а также имеющего большое значение для других рептилий, охраняемых<br />
в Европе (всего их 8);<br />
значимой территории обитания разнообразной фауны птиц, используемой 11 видами<br />
из Всемирного Красного списка МСОП, 28 видами Красной книги Молдовы, 139<br />
видами Бернской конвенции, и 75 – Боннской конвенции;<br />
богатой фауны млекопитающих, в том числе 6 видов из Всемирного Красного списка<br />
МСОП и 15 видов Красной книги Молдовы, 27 видов, охраняемых в соответствии<br />
с Бернской конвенцией, в их числе 5 – требующих мер по охране специфических<br />
местообитаний, а также – большой концентрации видов (14) и обилия летучих<br />
мышей.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
297<br />
Территория включает деградирующий объект национального значения, состояние<br />
которого особо важно для местного населения – Старый (Слепой) Днестр, а<br />
также объект международного значения Талмазские плавни, состояние которого<br />
неустойчиво.<br />
Территория уязвима к антропогенным воздействиям. В то же время, изменения климата<br />
и гидрологического режима Днестра ставят под угрозу часть земель сельскохозяйственного<br />
назначения.<br />
Территория имеет высокий туристический потенциал, – возможно значительнее, чем<br />
в некоторых менее трансформированных территориях региона.<br />
2.2. Перспективные цели управления<br />
Формирование режима охраны Рамсарской территории в соответствии с ее зонированием,<br />
охрана, поддержание и восстановление природных комплексов, ландшафтов и<br />
природно-исторических объектов.<br />
Консолидация управления, использования и восстановления природных ресурсов,<br />
направленная на сохранение биологического и ландшафтного разнообразия в сочетании<br />
с устойчивым развитием экономики.<br />
Сохранение типичных для региона Нижнего Приднестровья природных местообитаний<br />
и сообществ, их флористического, фаунистического, ценотического и генетического<br />
разнообразия, в особенности видов, находящихся под угрозой исчезновения в мировом,<br />
европейском и национальном масштабе.<br />
Улучшение гидрологического режима территории за счет восстановления и регулирования<br />
связи основных природных (Днестр) и трансформированных систем (Старый Днестр,<br />
Талмазские плавни, территории в излучинах Днестра и прилегающие к Турунчуку).<br />
Осуществление мер для формирования максимального видового богатства и разнообразия<br />
в природных территориальных комплексах и территории в целом, восстановления<br />
и развития ресурсов степных экосистем, специальных мер, касающихся уязвимых и<br />
целевых групп животных и растений, особенно редких и привлекательных видов.<br />
Формирование систем территорий из восстановленных природных, субприродных и<br />
искусственных травяных угодий, в том числе за счет расширения площади, обеспечивая<br />
восстановление биоразнообразия и устойчивости функционирования степных экосистем,<br />
повышение их продуктивности как пастбищ и генетических резерватов.<br />
Восстановление природных лесных сообществ и формирование соотношения естественных<br />
и искусственных насаждений, которое приемлемо с точек зрения биоразнообразия<br />
и лесного производства, с учетом происходящего изменения климата; борьба с<br />
агрессивными чужеродными видами, создание и/или реконструкция опушечных зон и<br />
насыщение плодовыми и ягодными лесными видами.<br />
Переход к устойчивому управлению лесными ресурсами, в соответствии с международными<br />
европейскими стандартами, и достижение баланса краткосрочных, среднесрочных<br />
и долгосрочных целей лесопользования, сочетая задачи охраны природы и экономическую<br />
эффективность, прогрессирующее использование экономических выгод от<br />
недревесных ценностей леса.<br />
Смягчение последствий изменения климата, дефрагментация природных экосистем и<br />
улучшение агроэкологическое основы путем формирования в пределах сайта части Национальной<br />
экологической сети Молдовы как сектора Панъевропейской экологической<br />
сети (в частности, Днестровского биологического коридора международного значения),<br />
во исполнение национального и международного законодательства.
298<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Создание территории, сбалансированной с геосистемной точки зрения, где доля естественных<br />
и полуприродных экосистем, а также искусственных экосистем, управляемых<br />
как природные, возрастет от приблизительно 30% до 35-40% территории.<br />
Продвижение к экономически и экологически оправданному развитию сельского хозяйства<br />
и устойчивому использованию ресурсов агробиоразнообразия, содействие сохранению<br />
почв и, насколько возможно, восстановлению почвенного покрова, поддержка<br />
системы противоэрозионных мероприятий.<br />
Развитие социального и коммерческого туризма, стимулирование с его помощью социально<br />
экологического развития на территории Рамсарского сайта и в прилегающей зоне.<br />
Информационная поддержка экологически и социально значимых направлений развития<br />
территории, перехода к устойчивому природопользованию на ней, в том числе путем<br />
популяризации знаний о природе и крае. Развитие международного сотрудничества,<br />
в первую очередь, с Национальным природным парком «Нижнеднестровский» (Украина).<br />
Стратегические цели, имеющие особое значение для биологического разнообразия и<br />
сохранения его ценностей в международном контексте.<br />
Формирование местной экологической сети и фрагмента экологического коридора<br />
международного уровня Панъевропейской экологической сети, включающего<br />
лесные, травяные и болотные экосистемы; создание системы лесных полос и экологических<br />
коридоров для объединения лесных урочищ в единую сеть, улучшения<br />
агроэкологических параметров территории, защиты почв и местной гидрологической<br />
сети.<br />
Экологическая реконструкция Старого Днестра и в Талмазских плавнях для регулирования<br />
гидрологического режима.<br />
Создание привлекательного образа территории и привлечение инвестиций для<br />
развития туризма и связанных с ним видов деятельности местных жителей.<br />
Создание и развитие инструментов сотрудничества местного населения, властей<br />
и представителей бизнеса, поддержка кооперирования населения в областях, связанных<br />
с устойчивым использованием природных ресурсов.<br />
Создание национального парка «Нижний Днестр» как орган реализации этих целей,<br />
а затем биосферного резервата, предпочтительно – трансграничного.<br />
2.3. Проблемы управления<br />
2.3.1. Современное состояние управления природными объектами и природноисторическими<br />
ценностями сайта<br />
В данный момент интегральная охрана и управление территорией отсутствуют. Водораздельные<br />
леса охраняется в природных резерватах «Копанка» (167 га) и «Леунтя» (30<br />
га). Талмазкие плавни включают резерват почвенных ресурсов (200 га); природные резерваты<br />
в пойме – «Лес Олэнешть» (108 га) и «Болото Тогай» (50 га) – расположены в двух<br />
меандрах реки Днестр. Ландшафтный резерват «Грэдина Турчяскэ» (224 га) занимает два<br />
меандра старицы. Есть три небольших памятника природы (палеонтологические) по 2 га<br />
каждый. В соответствии с Законом об окружающей среде, эти резерваты должны управляться<br />
их землевладельцами на основании типовых Положений об охраняемых территориях,<br />
которые разделены на типовые положения для соответствующих охраняемых<br />
территорий (например, природные резерваты или природные памятники и т.д.). Конкретные<br />
положения для каждой охраняемой территории на основании типовых положений<br />
должны быть инструментами управления для каждой охраняемой территории
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
299<br />
как предусматривают соответствующие положения. К сожалению, такие индивидуальные<br />
положения или рекомендации отсутствуют, и в основном типовые положения<br />
не применяются.<br />
На Левобережье охраняемые природные территории водно-болотных и лесных угодий<br />
представлены только ихтиологическим заказником «Турунчук», хотя есть основания<br />
и объекты для включения в природно-заповедный фонд (например, остров Дикуль).<br />
Определенный уровень защиты представлен на лесных территориях, которые управляются<br />
лесными службами в соответствии с интересами этих же предприятий лесопромышленного<br />
комплекса. Водоохранная прибрежная полоса составляет по ширине до 100<br />
м от берега Днестра или от линии меандров, но может быть ограничена государственной<br />
противопаводковой дамбой. Здесь не разрешаются: выпас, пахотное сельское хозяйство<br />
и строительство, кроме специальных сооружений, и должно применяться специальное<br />
лесное управление. В основном местные власти ответственны за соблюдение режима на<br />
этой полосе вместе с собственниками земель. Реализация этой ответственности происходит<br />
только отчасти.<br />
Практика показывает, что за состояние таких объектов как археологические памятники<br />
никто не отвечает.<br />
Орган управления сайтом или его крупными территориальными единицами (например,<br />
Правобережье и Левобережье) в настоящее время отсутствует.<br />
2.3.1.1. Людские ресурсы (кадры)<br />
В настоящее время статус сайта не предусматривает штат для этой охраняемой территории.<br />
К лицам, реализующим природоохранное управление на Правобережье, относятся<br />
технические служащие Кэушанского, Талмазского и Олэнештьского лесничеств, а<br />
также центрального апарата Лесохозяйственного предприятия «Тигина». Общее количество<br />
технических служащих задействованных в этом процессе составляет 48 человек (таблица<br />
4). На Левобережье аналогичные задачи выполняют служащие Слободзейского и<br />
Кицканского лесничеств Республиканского Лесопаркового Хозяйства.<br />
Таблица 4.<br />
Технические служащие Лесохозяйственного предприятия «Тигина», осуществляющие<br />
природоохранное управление<br />
Персонал<br />
Подразделения<br />
Аппарат пред- Кэушанское<br />
Итого<br />
приятия лесничество1 Олэнештьское Талмазское<br />
лесничество лесничество<br />
Инженер 5 5<br />
Лесничий 1 1 1 3<br />
Помощник лесничего 1 1 1 3<br />
Мастер леса 1 3 3 7<br />
Лесник 1 14 15 30<br />
Итого 5 4 19 20 48<br />
1 указан только персонал, который относится к территории сайта.
300<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Указанный персонал (лесная служба) имеет определенные задачи и обязанности (Лесным<br />
кодексом, Уставом лесной службы и др.) по управлению лесным и охотничьим<br />
фондами. Лесная служба организовывает, и осуществляют непосредственно мероприятия<br />
по использованию, восстановлению, охране и защите лесов, а также ведению<br />
охотничьего хозяйства.<br />
Основными задачами лесной службы являются:<br />
– предупреждение, выявление и пресечение нарушений лесного и охотничьего законодательства;<br />
– организация и непосредственное осуществление охраны лесного и охотничьего<br />
фондов;<br />
– рациональное использование лесных и охотничьих ресурсов.<br />
Должностным лицам лесной службы в пределах их компетенции предоставлено право:<br />
– осуществлять ведомственный контроль за состоянием, использованием, восстановлением,<br />
охраной и защитой подведомственных лесного и охотничьего фондов;<br />
– констатировать правонарушения, составлять протоколы о нарушениях лесного и<br />
охотничьего законодательства и направлять их в компетентные органы для рассмотрения;<br />
– предъявлять в судебные инстанции иски о возмещении ущерба, причиненного<br />
лесному и охотничьему хозяйствам;<br />
– задерживать незаконно добытую лесную и охотничью продукцию и налагать на<br />
нее арест;<br />
– при наличии достаточных данных о совершении нарушений лесного законодательства<br />
или правил и сроков охоты производить досмотр вещей и транспортных<br />
средств, а также изъятие у правонарушителей лесной и охотничьей продукции,<br />
орудий правонарушения и документов в установленном порядке;<br />
– носить и применять служебное оружие и специальные средства.<br />
Некоторым категориям работников лесной службы выдаются лесные клейма для осуществления<br />
функций контроля, а также клеймения назначенных в рубку деревьев в соответствии<br />
с действующим законодательством. Лесные клейма приравниваются к маркам<br />
и пломбам. Их оттиски регистрируются центральным органом управления лесным<br />
хозяйством и нотариально удостоверяются.<br />
Общее руководство лесной службой осуществляет центральный орган управления<br />
лесным хозяйством (Агентство «Молдсилва»), а в Приднестровье – Министерством природных<br />
ресурсов и экологического контроля.<br />
Контроль над соблюдением режима осуществляется подразделениями государственного<br />
инспектората районов Кэушень и Штефан Водэ.<br />
2.3.1.2. Инфраструктура и оборудование<br />
В настоящее время к инфраструктуре управления сайтом можно отнести в основном<br />
только строения лесничеств подведомственных Лесохозяйственному предприятию «Тигина».<br />
Большинство строений находятся в удовлетворительном состоянии и составляют<br />
в целом 23 единицы. Кроме того, в перспективе, в зоне сайта предусмотрено строительство<br />
еще 9 лесных кордонов. Количество и категории существующих строений расположенных<br />
в зоне сайта указаны в таблице 5.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
301<br />
Таблица 5.<br />
Количество и категории строений Лесохозяйственного предприятия «Тигина»<br />
расположенные в зоне сайта<br />
Категории строений<br />
Кэушанское лесничество<br />
1<br />
Подразделения<br />
Олэнештьское лесничество<br />
Талмазское<br />
лесничество<br />
Контора лесничества 1 1 2<br />
Итого<br />
Лесной кордон 1 5 9 15<br />
Цех по переработке древесины 2 2<br />
Другие типы цехов 1 1 2<br />
Жилые помещения 1 1<br />
Другие строения 1 1<br />
Итого 1 7 15 23<br />
2.3.2. Основные угрозы и направления управления<br />
2.3.2.1. Современные процессы и опасности, угрожающие природным и полуприродным<br />
экосистемам<br />
2.3.2.1.1. Процессы потери биоразнообразия природных экосистем и его ресурсного<br />
значения<br />
Лесные плавневые экосистемы<br />
Состояние. В былые времена пойма была покрыта лесами, преимущественно «корабельными»<br />
дубравами с примесью тополя белого и ясеня. К настоящему времени особо<br />
ценные старовозрастные леса с хорошим семенным возобновлением, дикие плохо проходимые<br />
участки, имеющие облик девственного леса, сохранились фрагментами. При<br />
значительной лесопокрытой территории поймы, площадь естественных лесов невелика.<br />
Преобладают производные леса порослевого происхождения лесов из тополя белого<br />
(78%), произрастающие в измененных условиях увлажнения, характеризуются довольно<br />
низкой продуктивностью. Древостои ослаблены, обеднены, нарушена структура, засорены<br />
инвазивным Acer negundo. Семенное возобновление основных пород крайне низкое.<br />
Дуб присутствует единично, что ограничивает его роль в семенном возобновлении. Значительная<br />
часть занята производными ясеневыми лесами, сформировавшихся на месте<br />
вырубок коренных древостоев. Присутствуют очаги усыхания, которые вероятно связаны<br />
с водным режимом, но частью имеют естественный характер, определяющийся стадией<br />
сукцессии. Заготовка древесины способствует ослаблению лесных экосистем, снижению<br />
стабилизирующих и защитных свойств. Возобновление путем лесовосстановительных<br />
рубок часто не соответствует конкретным лесорастительным условиям. В прошлом<br />
создавались преимущественно однопородные посадки, в основном из ясеня и тополя<br />
гибридного, дуба черешчатого, ивы белой и даже гледичии и аронии (60-70 годы).<br />
1 указаны только строения относящихся к территории сайта.
302<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Часто в их составе значительно присутствие Acer negundo. В приднестровской части<br />
сайта искусственные насаждения, например, из тополя гибридного и канадского преобладают<br />
среди наиболее молодых лесов. Монопосадки нарушают ландшафт, значительно<br />
снижают биологическое разнообразие и подрывают устойчивость лесного массива в целом.<br />
Плантации вырубаются в 30-35-летнем возрасте для заготовки деловой и дровяной<br />
древесины и возобновляются для тех же целей. Не хватает мест, благоприятных для обитания<br />
редких видов животных, в частности, убежищ для рукокрылых. Дефицит увеличивается<br />
вследствие вырубки старых суховершинных и дуплистых деревьев, извлечения<br />
поваленных деревьев. Часто отсутствует кустарниковый ярус, мало опушек приемлемого<br />
качества, что ограничивает численность копытных и других животных. Выпас, а часто<br />
и перевыпас, скота в лесах.<br />
Процессы, вызванные длительной неадекватностью лесной политики в прошлом и<br />
ее дефицитом в настоящее время:<br />
– замена коренных древостоев производными, в результате неадекватного назначения<br />
лесохозяйственных мероприятий и дальнейшее ослабление древостоев вследствие<br />
преимущественно вегетативного размножения;<br />
– критическое снижение высококачественной семенной продукции в силу исчезновения<br />
деревьев семенного происхождения и возобновление насаждений материалом<br />
низкого генетического качества;<br />
– ухудшение санитарного состояния за счет активного проникновения и расселения<br />
американского клена в древостои природных лесов;<br />
– дальнейшее разрастание сорных видов, вытеснение многолетников и снижение продуктивности<br />
лесного травостоя, уменьшение кормовых ресурсов диких копытных;<br />
– критическое снижение доли старовозрастных, дуплистых и других деревьев, используемых<br />
в качестве убежищ летучими мышами, редкими хищными млекопитающими<br />
и плотоядными птицами;<br />
– сокращение видового состава и численности популяций рукокрылых и других животных,<br />
охраняемых в регионе и мире, особенно при рубке в зимний период;<br />
– снижение водоохраной и природосберегающей функции лесов.<br />
Террасные лесные экосистемы<br />
Состояние. Преобладают порослевые или смешанные древостои, ослабленные в результате<br />
неоднократных оборотов рубок, с измененным видовым составом и структурой.<br />
Порослевое возобновление лесообразующих пород составляет 67%, в т. ч. дуба черешчатого<br />
– 54%; дуба пушистого – 99,4%. Причина заключается в несоответствующем<br />
применении лесохозяйственных мероприятий (рубки ухода, лесовосстановительные<br />
рубки, рубки обновления, содействие естественному возобновлению и др.) и низкой<br />
семенной урожайности ослабленных дубовых древостоев. Структура леса нарушена:<br />
часто слабо выражена вертикальная структура, отсутствует или изрежен кустарниковый<br />
ярус, но есть участки с избыточным развитием поросли, снижена роль травяного<br />
яруса. Природные лесостепные экосистемы в существенной степени замещены: интродуценты<br />
(акация белая, сосна черная, орех грецкий, реже гледичия и др.) преобладают<br />
в 40% насаждений. Фрагменты естественных лесов часто окружены этими посадками,<br />
иногда сильно засорены чужеродными агрессивными видами (прежде всего, спонтанно<br />
проникший клен американский, изредка айлант). Такое облесение приводит к изменению<br />
светового режима в гырнецах, и как следствие сокращают численность популяций<br />
или исчезают типично степные виды. Вследствие сложившейся практики лесопользования,<br />
акация также проявляет себя как агрессивный сорный вид. Площадь степных
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
303<br />
полян в гырнецах сокращена из-за массового облесения, проводившегося в 60-70-е годы<br />
прошлого столетия. Практикуется нерегулируемый выпас скота, главным образом на полянах<br />
и опушках, там же бессистемно проводится выкашивание, поэтому изменен флористический<br />
состав, травяной покров деградирован и засорен.<br />
Процессы, вызванные длительной неадекватностью лесной политики и несоблюдением<br />
законодательства:<br />
– усиление деградации гырнецов и лесов из дуба пушистого и черешчатого, усыхание<br />
дуба и ясеня, в некоторых искусственных посадках - акации белой;<br />
– ослабление и исключение естественного возобновления леса (самосевом) в<br />
результате повреждения всходов и подроста интенсивным выпасом, уплотнения<br />
почвы, зарастания осветленных участков сорными травами с плотной<br />
дерниной;<br />
– экспансия в лесном травостое сорных и полусорных однолетних видов и вытеснение<br />
ими многолетников, формирующие степные экосистемы, деградация опушек<br />
и полян;<br />
– исчезновение ставших редкими луговых степей, многих редких средиземноморских<br />
видов, дальнейшее сокращение численности ковыль опушеннолистного<br />
Stipa dasyphylla (Lin<strong>de</strong>m.) Trautv., ранневесенних и редких видов растений, например<br />
Crocus reticulates Stev. ex Adams, Hyacinthella leucophaea (C.Koch) Schur,<br />
Ornithogalum refractum Schlecht., Pulsatilla ucrainica (Ugr.) Wissjul. и др.;<br />
– разрушение ценных местообитаний редких видов змей и насекомых в природных<br />
комплексах «Чобурчиу де Мунте» и особенно «Копанка-Леунтя», угроза исчезновения<br />
микропопуляции Elaphe quatuorlineata и подрыв популяции этой<br />
змеи в стране;<br />
– уменьшение кормовых ресурсов для диких копытных, распространение болезней<br />
и перенос паразитов с домашних на диких животных;<br />
Степные экосистемы<br />
Состояние. Степные территории в основном занимают непригодные для распашки,<br />
т.е. легко разрушаемые крутые склоны с оврагами, нередко оползневого характера. Они<br />
сильно изменены выпасом. Причиной ухудшения травостоя является: перегрузка (нормы<br />
пастбищной нагрузки не соблюдаются), нарушение сроков выпаса и отсутствие его<br />
системы, использование пастбищ одновременно разными видами скота, отсутствие ухода<br />
за пастбищами и периода отдыха для восстановления травостоя. Степные пастбища<br />
во второй половине лета или ранее испытывают острый недостаток влаги и засыхают,<br />
резко обостряется дефицит подножного корма. Участки с остатками первичных<br />
степей, со сниженной долей участия ковылей и сопутствующего разнотравья, сохранились<br />
преимущественно на полянах и опушках гырнецов и сухих дубрав. Они представлены<br />
в основном вторичными сообществами, в которых преобладают бородач (Botriochloa<br />
ischaemum) и типчак (Festuсa valesiaca), а на более влажных основаниях склонов – мятлик<br />
(Poa angustifolia) и пырей (Elytrigia repens). Некоторые виды растений и животных ограничены<br />
в распространении, их популяции малочисленны. Существует дефицит мест,<br />
благоприятных для обитания рептилий и амфибий, и пригодных для птиц, гнездящихся<br />
на земле среди травы. Снижение богатства фауны часто связано с дефицитом переходных<br />
полуприродных экосистем приемлемого качества. Этот дефицит усиливается беспорядочной<br />
заготовкой сена, выпасом скота и вырубкой опушечных структур леса на пограничных<br />
со степью участках.
304<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Процессы, угрожающие биологическому разнообразию и сельскому хозяйству,<br />
устранение которых одновременно связано с местным экономическим развитием и деятельностью<br />
по охране природы:<br />
– сокращение в травостое, вплоть до исчезновения, доли перистых ковылей, разнотравья<br />
и бобовых (основных фиксаторов атмосферного азота), что приводит к сохранению<br />
в травостое почти одних злаков и сорных видов;<br />
– снижение продуктивности сообществ за счет перехода доминирования к рано созревающим<br />
менее продуктивным формам;<br />
– дальнейшее упрощение структуры сообществ, сокращение численности и утрата редких<br />
видов растений, переход ряда обычных видов в категорию редких, массовое разрастание<br />
сорняков, видов с грубыми стеблями и не используемых животными;<br />
– снижение устойчивости пастбищ, способности к улучшению плодородия почвы, изреживание<br />
покрова вплоть до полной утраты биологической продуктивности, снижение<br />
противоэрозионной функции и усиление эрозии;<br />
– сокращение местообитаний, ухудшение их качества из-за переуплотнения почвы скотом<br />
и поеданием им растений почти до основания наземной части, снижение численности<br />
и разнообразия герпетофауны, беспозвоночных и птиц вследствие этого, а также<br />
уничтожения скотом и сопровождающими стадо и одичавшими собаками;<br />
– гибель птиц и их кладок в результате беспорядочного сенокошения в периоды гнездования<br />
(май-июнь) и уничтожение змей во время заготовки сена;<br />
– зарастание брошенных земель кустарником и бурьяном, препятствующее обитанию<br />
многих видов птиц, гнездящихся и собирающих корм на почве;<br />
– сокращения численности, распространения и возможное исчезновение в будущем уязвимых<br />
видов Convolvulus lineatus L., Bellevalia sarmatica (Georgi) Woronow, Stipa dasyphylla<br />
(Lin<strong>de</strong>m.) Trautv. S. pennata L. S. pulcherrima C. Koch, S. tirsa Stev., S. ucrainica P. Smirn. и др.<br />
Луговые экосистемы<br />
Состояние. За исключением немногих мест, луга сохранились мелкими фрагментами<br />
в окружении лесов и посадок, а также вдоль ирригационных каналов и противопаводковых<br />
валов. В прошлом в долине были распространены различные варианты настоящих<br />
луговых и болотных сообществ, формировавших плодородные почвы. Они сохранились<br />
на о. Дикуль, а в иных местах луга представлены флористически обедненными<br />
вторичными злаковыми и осоковыми сообществами. Повсеместно распространены<br />
только антропогенные варианты сообществ Elytrigieta repentisi. Территориально господствуют<br />
влажные высокотравные луга; сырые и болотистые луга представлены мелкими<br />
фрагментами в понижениях. Причины: сильная освоенность территории, выведение<br />
большой части долины Днестра из режима паводков, неправильный сенокос, перевыпас<br />
и выпас в сырых условиях, вытаптывание лугов используемых для прогона скота<br />
рядом с государственной дамбой и ирригационными каналами.<br />
Процессы, угрожающие биологическому разнообразию и сельскому хозяйству, связанные<br />
измененным режимом затопления и уровня грунтовых вод, но больше всего – хозяйственной<br />
деятельностью:<br />
– дальнейшее упрощение структуры сообществ и сокращение в травостое, вплоть<br />
до полного выпадения, доли разнотравья и бобовых (основных фиксаторов атмосферного<br />
азота) и связанное сокращение разнообразия флоры и беспозвоночных;<br />
– массовое разрастание сорняков, непоедаемых и грубостебельных видов, снижение<br />
жизненности основных видов, продуктивности и пищевой ценности травостоя;<br />
– снижение растительным покровом устойчивости и способности к
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
305<br />
самовосстановлению, расширение участков сбитой растительности и превращение<br />
луговин в грязевые болота;<br />
– нарушение водного баланса и деградация структуры верхних горизонтов почвы:<br />
заболачивание или иссушение почвы, переуплотнение, образование кочек и деградация<br />
травяного покрова вследствие выпаса по сырой земле;<br />
– сокращение кормовой базы полезной фауны;<br />
– снижение численности беспозвоночных, особенно аэропланктона, и падение численности<br />
рукокрылых в связи со снижением обилия кормов;<br />
– ухудшение качества местообитаний, сокращение мест гнездования, укрытий и<br />
кормежки птиц, численности пресмыкающихся и беспозвоночных;<br />
– снижение численности и разнообразия птиц при кошении в период гнездования<br />
(май-июнь), от повышенного беспокойства, истребления кладок и яиц человеком,<br />
скотом, одичавшими собаками и кошками, уничтожение змей при заготовке сена;<br />
– перенос паразитов и возбудителей болезней с домашних на диких животных.<br />
Животный мир Рамсарского сайта<br />
Состояние. Условия существования животного мира Нижнего Днестра настолько динамичны,<br />
что создают опасность для его богатства, несмотря на возникновение новых<br />
мест обитания за счет забрасывания заливаемых и заболачиваемых земель. В то же время,<br />
некоторые серьезные воздействия (незаконные рубки, малообоснованные санитарные<br />
рубки, сложившаяся в стране практика создания посадок на основе интродуцентов,<br />
в том числе в местах, где этого нельзя делать, бессистемная эксплуатация пастбищ и сенокосов,<br />
выжигание растительных остатков на полях) носят системный разрушительный<br />
характер. Присутствуют браконьерство (например, с использованием петель) и неправильное<br />
использование охотничьих ресурсов, правовой нигилизм привилегированных<br />
охотников.<br />
Угрозы, касающиеся территории сайта в целом, в том числе в результате регулярной<br />
незаконной деятельности в прибрежных водоохранных полосах:<br />
– сокращение жизненных ресурсов для многих видов вследствие деградации мест<br />
обитания и снижения продуктивности экосистем;<br />
– неэффективное воспроизводство охотничьих ресурсов, появление гибридных<br />
форм дикой лесной и домашней кошки, домашних и диких свиней;<br />
– беспокойство диких животных в период размножения в большинстве лесных массивов,<br />
приводящее к сокращению численности животных;<br />
– ухудшение состояние популяций рукокрылых и других уязвимых млекопитающих,<br />
птиц и рептилий;<br />
– снижение разнообразия животного и растительного мира поймы в целом, в связи<br />
с исчезновением многих редких видов;<br />
– потенциальной угрозой является незаконный отлов некоторых представителей<br />
животного мира (например, выдры или некоторых пиявок), подрывающий их<br />
естественное воспроизводство.<br />
Охотничьи ресурсы<br />
Условие. Недостаточная культура управления, неадекватная оценка численности некоторых<br />
представителей фауны и неправильная оценка возможного использования ресурсов<br />
являются обычными характеристиками охотничьего хозяйства. Несовершенно<br />
охотничье законодательство, игнорирующее интересы владельцев частных земель<br />
и специфику введенья охотничьего хозяйства в охраняемых природных территориях.<br />
Охотустройство на территории сайта не проведено.
306<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Угрозы, связанные с уровнем регулирования охоты в стране, преодоление которых связано<br />
с развитием охраняемых с реальными режимами охрана на основе планов потребление:<br />
– истребление представителей охотничьей фауны, отсутствие роста или недостаточный<br />
рост охотничьих ресурсов;<br />
– отсутствие или неадекватный уровень рентабельности элитной охоты;<br />
– конфликт между интересами местного населения и охотниками, прежде всего<br />
приезжими.<br />
2.3.2.1.2. Прогнозируемые природные факторы и связанные с ними начавшиеся<br />
процессы<br />
Фрагментарность природных комплексов и экосистем<br />
Ландшафтный фактор. Природные лесные и травяные экосистемы в основном разобщены<br />
и представлены территориями, площадью от нескольких до чуть более тысячи<br />
гектаров. Они окружены крупными пахотными землями и искусственными посадками,<br />
часто удалены друг от друга. Сильная антропогенная нагрузка в значительной мере способствовала<br />
уничтожению и деградации экотонов (обладающих особыми характеристиками<br />
пограничных участков экосистем) и растительности степей, распространению синантропных<br />
сообществ. Слаба система лесных полос, в том числе прибрежных водоохранных,<br />
особенно в нагорной южной трети сайта. Все это значительно ограничивает<br />
генетический обмен между изолированными малочисленными популяциями, особенно<br />
крупных или малоподвижных животных, редких растений и животных, например, видов<br />
змей, связанных со степными местообитаниями. Это касается также многих видов, у<br />
которых успешность распространения и освоения новых территорий носит вероятностный<br />
характер, и/или связана с периодическими локальными вымираниями и поселениями<br />
популяций. Фрагментация препятствует восстановлению степных и луговых экосистем,<br />
где сокращается и даже прекращается выпас и пахотное использование.<br />
Процессы, угрожающие вследствие фрагментации популяций и сообществ, имеют<br />
статистический характер, отражающийся в постепенной деградации, неопределенности<br />
времени и лавинообразном характере наступления последствий:<br />
– критическое для некоторых видов затруднение миграции и генетического обмена,<br />
близкородственное скрещивание (инбридинг) и генетическая деградация вплоть<br />
до вымирания редких видов (например, четырехполосый, желтобрюхий и эскулапов<br />
полозы, лесная куница, произрастающие мелкими группами редкие растения);<br />
– вымирание малочисленных видов вследствие низкой вероятности скрещивания<br />
(редкие насекомые как Sago pedo и очень редкие растения);<br />
– сокращение биологического разнообразия и потенциала саморегуляции и устойчивости<br />
лесных экосистем;<br />
– ослабленная роль лесных насаждений в сохранении почв, энтомофагов и опылителей,<br />
смягчении погодных экстремумов и микроклимата полей и садов.<br />
Глобальное и региональное потепление климата<br />
Климатический фактор. В условиях глобального потепления и усиления аридизации<br />
территории Молдовы (уменьшение годовой суммы осадков и/или их неравномерное распределение<br />
в течение года, а также возрастание температуры воздуха), в ближайшие годы<br />
можно ожидать наступления засушливого периода, приходящегося на вторую половину<br />
лета – осень. Обострятся засухи, особенно атмосферные, предполагается усиление и учащение<br />
экстремальных погодных явлений, в том числе ливневых дождей, уменьшение
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
307<br />
влагообеспеченности территории и снижение уровня грунтовых вод. Потепление климата<br />
ведет к уменьшению суммарного стока Днестра, изменит режим паводков и связанные<br />
с этим опасности - усилится испаряемость и ухудшится режим увлажнения. Увеличатся<br />
колебания границ водоемов, снизится срок функционирования временных водных<br />
биотопов в долине, может сократиться их число. Сокращение суммарного стока реки и<br />
прогрессирующая аридизация могут резко обострить экологическую ситуацию на территории<br />
сайта в целом, ускорить деградацию уязвимых водно-болотных экосистем и плавневых<br />
лесов, вызвать сокращение/исчезновение чувствительных к недостатку влаги видов<br />
растений и животных нагорных экосистем. Все это снизит продуктивность растительности<br />
и водоемов, обилие кормов животных, их жизненное пространство. В то же время,<br />
последние годы демонстрируют более частые экстремальные паводки, раньше проходившие<br />
с интервалом более 10 лет. Негативные последствия будут усиливаться тем, что нормы<br />
и правила, составляющие существующий лесной режим, не приспособлены к происходящим<br />
природно-климатическим изменениям, а также из-за дефицита правового режима<br />
для травяных экосистем общего пользования.<br />
Процессы, угрожающие степным экосистемам и их ресурсам, связанные с усилением<br />
комплексного процесса опустынивания:<br />
– изменение условий произрастания – усиление засушливости, возможно критическое<br />
для типчаково-ковыльно-разнотравных;<br />
– постепенной изменение растительности в сторону более приспособленной к дефициту<br />
влаги, сокращение популяций редких растений и мест произрастания видов с узкими<br />
параметрами пригодных условий из-за возможного разрушения местообитаний, в<br />
силу экстремальных погодных явлений;<br />
– сокращение и исчезновение участков лугов на границе со степными участками в малых<br />
долинах, ухудшающее условия обитания в степных биотопах.<br />
– снижение продуктивности природных кормовых угодий, зависящих от атмосферной<br />
влаги, и усиление угрозы недостатка кормов в засушливое время года;<br />
– снижение природоохранной и противоэрозионной функции травяного покрова с сокращением<br />
площадей и числа участков со степной растительностью, вследствие размыва<br />
ливнями эрозионно-опасных земель, потеря способности почвы к восстановлению<br />
плодородия и усиление эрозии до прямой утраты почвы на некоторых участках;<br />
– появление опасности случайных возгораний сухой растительности и стихийных<br />
пожаров (в том числе и вследствие деятельности человека).<br />
Процессы, угрожающие лесостепным экосистемам, связанные с ухудшением условий<br />
произрастания вследствие изменения температурного и гидрологического режимов,<br />
изменения характера и периода выпадения осадков, возможного обострения деградации<br />
почвенного покрова:<br />
– значительное снижение биологической продуктивности и устойчивости лесных насаждений<br />
(и состояния ряда пород), особенно порослевых (дуб, ясень и др.) или с преобладанием<br />
интродуцентов (акация белая, возможно гледичия и др.);<br />
– ускорение вытеснения аборигенных видов агрессивными интродуцентами широкой<br />
экологической амплитуды, толерантными к аридизации – айлант, клен американский;<br />
– массовые буреломы и ветровалы вследствие экстремальных погодных явлений (пыльных<br />
и снежных бурь, ураганов, обледенений), пожары;<br />
– сокращение биоразнообразия и упрощение сообществ, за счет уменьшения численности<br />
мезофильных и гигрофильных древесно-кустарниковых видов и трав;<br />
– возможное появление агрессивных и сорных видов растений, ранее не характерных<br />
для данной территории.
308<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Процессы, угрожающие лесным (плавневым) и луговым экосистемам, связанные с<br />
изменениями гидрологического режима – затоплением паводками с более длительным<br />
стоянием воды, чем способны переносить существующие растительные сообщества.<br />
Происходит усиление колебаний грунтовых вод и сдвиги границ их залегания, изменение<br />
характера выпадения осадков, усиление эрозионно-аккумулятивная деятельности<br />
ливневых паводков. Противодействие невозможно без регулирования режима обводнения,<br />
приближающего его к природному. Угрозы:<br />
– изменение ландшафтного облика лесных массивов;<br />
– усиление стрессовых воздействий на экосистемы экстремальных погодных явлений<br />
(ураганов, обледенений, др.), приводящих к массовым буреломам и ветровалам;<br />
– ускорение обмеления и пересыхания части экосистем плавневых водоемов, ущерб<br />
водной и водно-болотной растительности и животным;<br />
– усыхание дуба, ясеня и тополя гибридного в лесных насаждениях, оказывающихся в<br />
несоответствующих их экологической природе местообитаниях;<br />
– дальнейшее ослабление устойчивости лесных сообществ, прежде всего порослевого<br />
происхождения, произрастающих в несоответствующих лесорастительных условиях,<br />
усыхание ясеневых лесов на пониженных долгосрочно затопляемых участках<br />
поймы, ухудшение состояния зрелых и особенно старовозрастных тополевых лесов;<br />
– ускорение вытеснения аборигенных видов агрессивным кленом американским –<br />
интродуцентом широкой экологической амплитуды, толерантным к аридизации;<br />
– колебания условий произрастания лугов различного уровня поймы, ведущее к их<br />
ухудшению для короткопоемных и долгопоемных лугов, быстрым сменам серийных<br />
сообществ и улучшению условий для пионерных и выносливых сорных видов;<br />
– усиление процесса засоления почв поймы и расширение площади галофильных<br />
сообществ;<br />
– снижение почвенного потенциала, ухудшение условий для почвенной биоты, а<br />
также для сапрофагов, питающихся мертвой древесиной, возможное исчезновение<br />
некоторых уязвимых видов;<br />
– деградация экотопов, увеличение площадей пионерных сообществ на свежих аллювиальных<br />
отложениях, в том числе на заиливающихся лугах.<br />
– ухудшение эпидемиологической ситуации за счет лучших условий для болезнетворных<br />
микроорганизмов, повышения вероятности эпизоотий, включая особо опасные<br />
(например, бешенство);<br />
– уменьшение привлекательности местности, с точки зрения развития туризма;<br />
– снижение природоохранной и эстетической функций лесов и защитных качеств береговой<br />
водо-охранной полосы;<br />
Процессы, угрожающие животным лесных, травяных и водных экосистем, связанные<br />
со снижением продуктивности и изменением ритмов развития растительности или<br />
режима внутренних водоемов:<br />
– смещение фенологических сроков развития растений (главным образом цветения<br />
и плодоношения) под влиянием потепления способно вызвать нарушения<br />
пространственно-временных параметров экологических ниш беспозвоночных;<br />
– упрощение состава и структуры растительности отразится на видовом богатстве и<br />
разнообразии беспозвоночных, а снижение численности насекомых в травяном ярусе<br />
определит падение численности, например, пресмыкающихся, включая редких змей;<br />
– экстремальные события могут вызывать (особенно в зимний период) локальный дефицит<br />
растительных кормов птиц, сокращение их численности и разнообразия;
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
309<br />
– активизация вредителей и возбудителей заболеваний при потеплении зимнего периода<br />
с увеличением числа безморозных дней и более слабым промерзанием почвы;<br />
– дальнейшее снижение численности копытных, снижение численности хищных, в<br />
частности барсука и других куньих, уменьшение видового состава рукокрылых в<br />
связи с сокращением разнообразия и обильности кормовой базы, особенно в пойменных<br />
лесах;<br />
– повышение уязвимости летучих мышей при рубках, от воздействия хищников и паразитов<br />
из-за укрупнения колоний и усиления фактора беспокойства, в связи с ростом<br />
дефицита пригодных убежищ;<br />
– сокращение кормовой базы выпасаемого скота;<br />
– обеднение существующего состава гнездящихся видов (особенно за счет редких видов<br />
Ciconia nigra, Crex crex, Egretta alba, Phalacrocorax pygmeus, Himantopus himantopus, Falco<br />
subbuteo, Falco vespertinus, Crex crex, Ciconia nigra, куликов и др.) до уровня базового;<br />
– сокращение численности популяций групп и видов базового состава, использующих<br />
богатые и стабильные ресурсы – Fulica atra, Gallinula chloropus, Podiceps cristatus,<br />
большинство цапель, Buteo buteo, Milvus migrans, Fringilla coelebs, голуби, горлицы,<br />
некоторые врановые, чайки, мелкие воробьиные;<br />
– обеднение птичьего населения, представленного фуражирующими из соседних территорий,<br />
мигрирующими, кочующим и блуждающим птицами;<br />
– снижение биологических ресурсов, перегрев воды, пересыхание плавневых водоемов<br />
и соответствующее уменьшению численности вплоть до исчезновения многих<br />
видов гидробионтов, поскольку отдельные группы беспозвоночных животных<br />
(некоторые амфибионтные олигохеты, пиявки и моллюски), откладывают коконы,<br />
яйца или икру в прибрежной зоне или даже выше уреза воды;<br />
– снижение содержания кислорода и биогенное загрязнение водоемов за счет массового<br />
размножения водорослей с последующим «цветением» воды, нередко сопровождающееся<br />
массовым замором рыб и других водных животных;<br />
– исчезновение ряда видов рыб в природных комплексах и потеря потенциального<br />
значения «Талмазких плавней» для нереста фитофильных рыб Днестра;<br />
– упрощение структуры сообществ гидробионтов и сокращение их видового разнообразия,<br />
численности популяций многих видов вплоть до исчезновение редких.<br />
2.3.2.1.3. Проблемы особо значимых природных объектов и связанных с ними ресурсов<br />
Старое русло Днестра (Слепой Днестр)<br />
Условия. Старое русло – самый крупный естественный водоем в стране, имевший богатые<br />
запасы рыбы, использовавшийся для орошения. Это место обитания многих птиц,<br />
редких видов растений, насекомых, рыб, млекопитающих и птиц. В настоящее время<br />
сильно заилен, в северной части на значительном протяжении канал сужен до 10 м, а затем<br />
практически сравнялся с землей. Однако на большем протяжении ширина русла достигает<br />
80 м, а в самой широкой части – около 120 м. Местами русло прервано искусственными<br />
дамбами; там, где они неоднократно возобновлялись, образовались протяженные<br />
отмели; местами между селами Леунтя и Копанка русло сильно заполнено землей<br />
от оползней. Развивается новый оползень. Режим прибрежной водоохраной полосы<br />
(ширина 20 м) не соблюдается на основном протяжении. Поэтому емкость русла крайне<br />
уменьшилась. Прекращение циркуляции вод и снижение глубины русла превратило чувствительную,<br />
но живую экосистему в серию прудов с условиями гниения. Площадь водосбора<br />
составляет всего 113 км 2 , нет постоянных и сильных притоков, как и подземных
310<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
потоков. Повышение водного зеркала случается только в дождливые периоды и при высоком<br />
уровне Днестра. Паводковые воды иногда попадают в старицу благодаря небольшому<br />
каналу, прорытому жителями с. Талмаза, но это дает возможность получить воду<br />
только при сильных паводках.<br />
Слепой Днестр имел большое значение для орошения сельскохозяйственных культур<br />
в обширной долине и развития высоко прибыльного сельского хозяйства. В настоящее<br />
время площади орошаемых культур сократились в несколько раз, так как возможности<br />
силовой подачи воды из основного русла Днестра ограничены рыночными условиями и<br />
возможностями водопользователей; правительство иногда финансировало разовые подачи<br />
воды из Днестра, но орошение из Слепого Днестра – обычная практика.<br />
Качества земель, которые могут орошаться из Слепого Днестра, требуют особого внимания.<br />
Согласно последним оценкам 13 , распространенные здесь аллювиальные почвы<br />
содержат немного гумуса (1.4-1.5 %) и небогаты питательными веществами, высоко содержание<br />
ила – до 70-80%. Хотя в них нет видимых карбонатов, содержание растворимых<br />
солей высокое (более 1%), источником засоления являются минерализованные подземные<br />
воды на глубине 1-1.5 м.<br />
Однако в верхнем слое содержание гумуса достигает порой 5%. Дренаж и последовательная<br />
обработка этих почв ведет к значительным изменениям структуры и влажности,<br />
ускоренному разложению растительных остатков, возрастанию активности аэробной<br />
микрофлоры, и в результате это – росту плодородия. Несмотря на высокое содержание<br />
солей, которое может быть связано с проблемами дренажа, вызывающими стагнацию<br />
вод и подъем солей при их испарении, большинство образцов почвы отнесены к категории<br />
очень низкого риска засоления. Риск содификации почвы также невелик. В результате,<br />
эти почвы не являются засоленными 1 .<br />
Ежегодное испарение вод на поверхности почвы быстро увеличивает содержание солей.<br />
Почвы испытывают уплотнение, вызывающее перераспределение влаги, потерю почвенной<br />
структуры, которая напоминает илы, и растрескивание при высыхании. Этот<br />
эффект может быть связан с проблемами дренажа и использованием воды из заиленного<br />
Слепого Днестра в примыкающей к нему большей части долины и из дренажных каналов.<br />
Плохое качество воды привело к изменению свойств почвы, то есть дисбалансу между<br />
натрием и кальцием. Изменение климата увеличивает риск засоления, особенно в пониженной<br />
части долины, относящейся к землям села Чобурчиу, где сильнее распространены<br />
переувлажненные контуры.<br />
Получение паводковой воды из реки (как это произошло в 2010 году) способствует<br />
разбавлению и улучшению качества воды в старице. Восстановление регулярной связи с<br />
рекой в существенной степени решило бы проблемы Слепого Днестра, особенно в случае<br />
повышения аккумулирующей емкости – расчистки с удалением накопившихся илов вместе<br />
с другими загрязнениями. Это кардинально улучшит возможности орошения, восстановления<br />
рыбных запасов и биоразнообразия, подпора для грунтовых вод и питьевых запасов<br />
в колодцах прилегающих сел (так как нет значительных подземных водотоков).<br />
Слепой Днестр может стабильно получать воду из реки самотеком, так как уровень поверхности<br />
земли на всей прилегающей территории близок к уровню русла главного течения<br />
реки. С геологической точки зрения русло Слепого Днестра стабильно, и процесс эволюции<br />
меандров неактивен. Единственный идущий процесс – седиментация глинистых материалов<br />
и прогрессирующее ограничение проточности Слепого Днестра. Накопление вод в<br />
13 Environmental and Social Impact Assessment of Central Irrigation System Projects in the Nistru River Basin in Moldova,<br />
Proposed for MCC Funding. MWH AMERICAS, Inc. 2010
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
311<br />
Слепом русле будет способствовать хорошему функционированию «копанок» - вырытых<br />
водоемов, прежде использовавшихся населением на Нижнем Днестре, кое-где уже появившихся<br />
вновь (Пуркарь). Слепой Днестр соседствует с остатками старых меандров,<br />
один из них (оз. Лаптура) может быть снова присоединен.<br />
Угрозы при развитии существующей ситуации:<br />
– дальнейшее заиливание и фрагментация русла, сокращение аккумулирующей способности<br />
настолько, что даже приток паводковых вод не будет улучшать ситуацию;<br />
– развитие гниения на всех его участках и заболачивание остатков русла;<br />
– невозможность орошения из Старого русла даже после захода паводковых вод;<br />
– спонтанное засоление земель в отсутствие достаточного дренажа, особенно на<br />
участках, орошаемых из Слепого Днестра и дренажных каналов;<br />
– снижение доходов землевладельцев и забрасывание земель;<br />
– дальнейшее снижение значения водоема для гнездования птиц водно-болотного<br />
комплекса из-за сокращения ресурсов и отсутствия стабильности мест гнездования;<br />
– постепенная потеря ценностей биоразнообразия, включая еще сохраняющихся<br />
здесь редких видов растений и животных;<br />
– потеря значения Слепого Днестра как уникального природного объекта, привлекательного<br />
для туристов.<br />
Потенциальные угрозы после реконструкции:<br />
– повышение водного зеркала может вызвать формирование болот в пониженных<br />
местах, где пахотное пользование может прекратиться, если не выполнять откачку<br />
вод и не создавать «копанки»;<br />
– в некоторых местах повышение водного зеркала может благоприятствовать накоплению<br />
минеральных солей, как уже наблюдалось в прошлом, особенно при плохом<br />
состоянии дренажной системы;<br />
– при использовании интенсивных систем выращивания на основе орошения существует<br />
риск загрязнения Слепого Днестра, дренажной системы и, возможно, главного<br />
течения Днестра выщелачивающимися и смываемыми удобрениями;<br />
– применение таких систем грозит также интенсивным использованием пестицидов,<br />
их воздушным переносом в реку и соответствующими последствиями для водных<br />
ресурсов, а также транспортом через пищевые цепи в важные природные<br />
объекты в пределах сайта, Нижнеднестровского природного национального парка<br />
и так далее.<br />
Олэнешть-Крокмазская долина<br />
Условия. Почвенные и гидроэдафические условия долины сходны с условиями долины,<br />
где расположен Слепой Днестр, но динамичнее, ведь уровень почвы ниже уровня<br />
Днестра, а уровни залегания почвенных вод варьируют сильнее, часто достигая поверхности<br />
почвы.<br />
Мощность обводненных пород достигает 20-30 м, глубина залегания вод колеблется<br />
от 0,3 до 5-7 м. Колебания уровня грунтовых вод чаще всего не превышают 1 м, хотя могут<br />
достигать и 2 м. Между верхним и нижним слоями существует непосредственная гидравлическая<br />
связь, поэтому уровни залегающих в них подземных вод устанавливаются<br />
на примерно одинаковых отметках. Имея более низкий коэффициент фильтрации,<br />
отложения пойменной фации медленнее фильтруют воду при падении уровня воды в р.<br />
Днестр, что способствует ее задержке в понижения рельефа в этот период и формированию<br />
заболоченных участков в пойме. Поэтому иногда разность отметок уровня может<br />
достигать 1-1,5 м.
312<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Наименее минерализованные воды, преимущественно гидрокарбонатного состава,<br />
встречаются в прирусловой части поймы. Ближе к склону присутствуют уже сульфаты и<br />
хлориды. Основным фактором уровня грунтовых вод в пойме являются колебания речного<br />
стока. Лишь при сильных паводках или в периоды длительного выпадения осадков<br />
дождевые воды достигают грунтовых вод и меняют положение их уровня, вплоть до<br />
слияния с поверхностными водами, накапливающимися в пониженных участках поймы.<br />
Однако это не ведет к изменению солевого состава пород и почв, а лишь к перемещению<br />
солей по разрезу. Периодический подъем уровня грунтовых вод способствуют засолению<br />
почвенных горизонтов, отражаясь на состоянии растительности. Судя по состоянию<br />
посевов в 2010 году, мощные паводки 2008 и 2010 лет промыли грунты и почвы,<br />
но неясно, насколько устойчив этот эффект. Орошение из каналов по прежнему будет<br />
иметь отрицательное значение.<br />
При освоении долины была сформирована сеть дренажных каналов, для понижения<br />
уровня велась откачка вод из коллекторного канала в реку, прекращенная в силу рыночных<br />
условий. В зависимости от рельефа территория поймы подразделяется на четыре<br />
зоны. Первые три – находятся в пределах земель хозяйственного назначения.<br />
1. Зона очень рискованного земледелия, в пределах которой уровень среднего стояния<br />
грунтовых вод находятся на глубине 40-60 см от поверхности земли, воды регулярно<br />
поднимаются к поверхности, формируя длительный период замачивания почв.<br />
2. Буферная зона, расположенная на отметках в 1,5 м выше среднего уровня стояния<br />
грунтовых вод (абсолютные отметки уровня почвы в данной местности – 0.90-1.10<br />
м). По нормативам агротехники для почв поймы р. Днестр это – предел для земледелия;<br />
территория подтапливается: в периоды высокого стояния уровень грунтовых<br />
вод поднимается до 0 – 30 см от поверхности земли.<br />
3. Территории относительно благоприятные для земледелия.<br />
Вся долина имеет существенное значение для сохранения биоразнообразия, даже обрабатываемые<br />
земли, где например, на каналах регулярно кормятся цапли. В ее центре<br />
–урочище Айвазия – в середине первого десятилетия текущего столетия в на заболоченном<br />
участке, окаймленном засоленными землями, была зона природного развития, занятая<br />
тростником и лугами, а также полоса лугов вдоль коллекторного канала. Этот участок<br />
был очень богат редкими видами и, по критериям, соответствовал ключевой территории<br />
местной экологической сети. В Айвазии находится самая низкая точка страны. В<br />
2010 году эти земли резервного фонда примэрии были в основном заняты посевами кукурузы.<br />
Угрозы, в основном реализующиеся в настоящее время:<br />
− деградация почвы, возможно не всюду устойчивая;<br />
− потери биоразнообразия, в первую очередь уязвимых видов, присутствие которых<br />
требует создания охраняемых территорий (Резолюция 6 Бернской конвенции, 1998);<br />
− потеря привлекательности естественного и важного туристического объекта.<br />
Остров Турунчук<br />
Условия. На острове есть достаточно крупные контуры луговых почв (Приложение<br />
2) с признаками засоления и высоким уровнем залегания грунтовых вод, а также участки<br />
иловато-болотистых мелиорированных почв, которые возвращаются к исходному состоянию.<br />
Это почвы с низким почвенным плодородием и факторами, ограничивающими<br />
возможности сельскохозяйственного производства – степень засоления и заболачивания.<br />
Места с выраженными процессами заболачивания (Приложение 2) требуют наблюдения<br />
и разработки мер по содействию естественным процессам, режимов охраны
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
313<br />
и использования. Однако в настоящее время все эти места используются под пахотное<br />
земледелие арендаторами и владельцами земель. Среди участков, где следует вести мониторинг,<br />
выделяется группа Т4-Т6 в урочище Баж и рядом, то есть там, где есть и другие<br />
проблемы (Управление водными экосистемами и их ресурсами в разделе 2.3.2.2.1).<br />
Вместе с тем, условия динамичны и на острове, например, заболоченный участок около<br />
25 га сформировался в меандре между урочищем Саги и границей с Украиной пределах<br />
зоны, охарактеризованной как пригодная для неограниченного сельскохозяйственного<br />
производства.<br />
Угрозы при развитии существующей ситуации:<br />
− деградация почвы, возможно не всюду устойчивая;<br />
− упущенное время для создания иного, более важного и устойчивого производства.<br />
Талмазские плавни<br />
Условия. Ценность территории определяется многими показателями, каждый из которых<br />
достаточен для признания особого ее значения:<br />
• репрезентативность зоны меандров реки с почти замкнутыми речными петлями,<br />
типичной для северо-запада Черноморского бассейна, со старицами, сформированными<br />
блужданием реки, и другими влажными образованиями;<br />
• наличие мало сохранившихся в Европе старых тополевых лесов в стадии климакса,<br />
часть которых находится в условиях произрастания, обеспечивших развитие<br />
тополевых сообществ в течение более 40 лет с начала ухудшения водного режима,<br />
связанного со стоком реки Днестр;<br />
• наличие старых ясеневых плавневых лесов, больше распространенных в Западной<br />
Европе, где они отнесены к типам природных местообитаний, сохранение которых<br />
требует выделения особых зон охраны;<br />
• присутствие значительных сообществ Salvinia natans и Trapa natans – видов, строго<br />
охраняемых Бернской конвенцией, а также существенной популяции третичного<br />
реликта Vitis sylvestris (все три вида занесены в Красную книгу Молдовы);<br />
• поддержка многих уязвимых и находящихся под угрозой исчезновения видов<br />
птиц Всемирного красного списка (МСОП-2010), среди которых есть гнездящиеся<br />
- Crex crex (NT), периодически, Phalacrocorax pygmaeus (NT) и мигрирующие<br />
как Branta ruficollis (VU), Anser erythropus (VU), Aythya nyroca, Circus macrourus,<br />
Haliaeetus albicilla (все – NT), а также 17 видов Красных книг Молдовы и Украины<br />
(в основном одновременно), из которых 3 гнездятся;<br />
• обитание многих других видов Всемирного красного списка как беспозвоночные –<br />
Ceonagrion mercuriale Charp. (VU) и Hirudo medicinalis (LR), амфибии – Hyla arborea<br />
(NT) хищные млекопитающие – Mustela lutreola (EN) и Lutra lutra (NT), рукокрылые<br />
Myotis dasycneme (VU) и Nyctalus laseopterus (NT), а также многих видов Красных<br />
книг Молдовы и Украины – позвоночные 5, насекомые 9, моллюски (Понто-<br />
Каспийские реликты) - 2;<br />
• высокое, несмотря на небольшую территорию комплекса, богатство позвоночных<br />
включающее 200 видов птиц, из которых 110 гнездятся, 52 вида млекопитающих,<br />
около 10 видов амфибий и рептилий;<br />
• самая высокая в стране концентрация видового богатства стрекоз (Odonata) – 23<br />
вида, что составляет 54% когда-либо отмеченных в Молдове и 62% видов, обитание<br />
которых подтверждено для настоящего времени;<br />
• особое богатство рукокрылых в европейском контексте: из 21 вида обитающих в Молдове<br />
летучих мышей, здесь зарегистрированы 14, в том числе 12 строго охраняемых
314<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
в Европе и 6 из Красных книг Молдовы и Украины; по-видимому для видов, внесенных<br />
во всемирный список уязвимых, численность Nyctalus laseopterus и Myotis<br />
dasycneme следует считать существенной;<br />
• комплекс расположен в русле одной из основных миграционных артерий и используется<br />
птицами, среди которых много редких.<br />
Особые условия природного комплекса. В западной части комплекс отделен от сельскохозяйственных<br />
угодий сел Талмаза и Чиобурчиу противопаводковой дамбой, построенной<br />
в начале 70-х годов и тянущимся вдоль нее каналом, заиленным в северной части.<br />
Большая часть урочища, кроме меандров, по периметру в северной и восточной части<br />
отделена от Днестра внутренней дамбой, построенной в 60-е годы прошлого столетия.<br />
Ее продольный профиль волнистый, гребень валов на отдельных участках находится<br />
ниже расчетных горизонтов воды от 0,1 м до 0,6 м, возможных 1 раз в 100 лет, а в местах<br />
переходов через дамбу до 0,5 м (продольный профиль и поперечные сечения прилагаются).<br />
Техническое состояние дамбы, предназначавшейся для защиты пойменных земель<br />
от критически высоких 1% обеспеченности паводков Днестра, неудовлетворительное,<br />
укрепление не проводилось. Дамба препятствует как затоплению урочища, так сходу<br />
вод после крупных паводков.<br />
Существует дефицит паводков, способных затопить значительную часть долины, обеспечить<br />
водой временные водоемы и дать возможность функционировать потенциальным<br />
водоемам. Сокращение суммарного стока реки с тенденцией уменьшения числа<br />
уровневых подъемов воды в реке, достаточных для (а) частичного затопления, (б) подъема<br />
грунтовых вод и (в) подпочвенной подпитки водоемов, особенно временных. Несмотря<br />
на постепенное разрушение внутренней старой дамбы, она сильно ограничивает как<br />
заливаемую площадь, так и скорость поступления воды (поверхностного и путем просачивания)<br />
на территорию при умеренных паводках. Влияние остатков насыпи будет неопределенно<br />
долгим, а ее специальное удаление крайне проблематично как по экономическим,<br />
так и по экологическим соображениям.<br />
В результате, в течение 40 лет произошла сдвижка границ уровней стояния грунтовых<br />
вод. Таким образом, лесорастительная обстановка изменились на значительной части<br />
территории. Сдвиги длительности и высоты обводнения, а также уровней вод, достижимых<br />
сложившейся корневой системой, модифицировали условия произрастания некоторых<br />
основных пород. Адаптация более вероятна в двух случаях. Во-первых, в пограничных<br />
условиях, где изменение режима влажности было особенно медленным и сопровождалось<br />
параллельным изменением параметров нарастания корневой массы. Во-вторых,<br />
при росте в верхней части речной гривы, где относительный дефицит влаги сложился с<br />
самого начала развития деревьев влаголюбивых пород (ива, тополь).<br />
Вместе с тем, наличие внутренней дамбы не предотвращает затопление территории<br />
при сильных паводках. Тогда происходило застаивание вошедших вод до нескольких месяцев,<br />
тогда как предельный срок природного затопления у разных экосистем варьирует<br />
от 10 и менее (например, насаждения с участием дуба, ясеня и вяза) до 15 (тополевые насаждения)<br />
или 30 дней (влажные луга, ивовые леса). Наличие спускной трубы с заслонкой<br />
в дамбе, перегораживающей канал близ места соединения с Днестром частично предотвращает<br />
связанные с этим угрозы, но не оставляет возможностей регулирования, как<br />
и отбора вод малых паводков. При экстремальных паводках 2008 и 2010 годов заслонку<br />
не открывали или не могли открыть в течение более двух месяцев, поэтому затопление<br />
продержалось еще дольше, тяжело отразившись на всех экосистемах, включая водные<br />
(сильные колебания их границ вызывают гибель организмов, распространяющихся на<br />
высыхающие участки.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
315<br />
Процессы, угрожающие биоразнообразию (включая лесные ресурсы), противодействие<br />
которым связано с регулированием режима обводнения, приближающим к природному:<br />
– дробление зон затопления на мелкие участки, и в результате снижение регулярности<br />
паводков на все большей и большей площади;<br />
– продолжение сдвижки ареалов уровней стояния грунтовых вод, сопровождающееся<br />
ослаблением устойчивости лесных сообществ, особенно порослевого происхождения,<br />
вне адекватной зоны произрастания при росте уязвимости зрелых древостоев<br />
тополя белого с поверхностной корневой системой;<br />
– массовое поражение долгоносиками однопородных посадок ясеня, вышедших в<br />
условия дефицита влаги;<br />
– дробление влажных биотопов, заиление и обмеление водоемов, сокращение числа<br />
временных водоемов и общей площади водно-болотных угодий,;<br />
– зарастание водоемов и побережий густой водной растительностью (непогруженной,<br />
погруженной и плавающей), сокращение численности многих популяций;<br />
– сокращение разнообразия местообитаний животных, площади гнездовых, трофических,<br />
и маскировочных ресурсов водно-болотных птиц, ухудшение условий существования<br />
амфибий, рептилий, и возможно, млекопитающих, снижение емкости<br />
комплекса в целом;<br />
– ослабление связей местного населения мигрирующих птиц с территорией, обеднение<br />
видового состава и снижение численности оседающих мигрантов и фуражирующих<br />
птиц;<br />
– ухудшение условий существования водных экосистем, упрощение структуры сообществ<br />
гидробионтов, сокращение их видового разнообразия за счет уменьшения<br />
численности мезофильных и гигрофильных видов, исчезновение редких и трансформация<br />
обычных видов в редкие;<br />
– снижение продуктивности водных экосистем, разнообразия и обилия кормов всех позвоночных<br />
животных, в частности сокращение кормовых ресурсов летучих мышей;<br />
– гибель посадок, сделанных без учета рельефа территории, и уничтожение массы гидробионтов,<br />
распространившихся из постоянных водоемов при застаивании вод<br />
после мощных паводков;<br />
– гибель многих животных и деградация растительности при длительном затоплении.<br />
Подробная спецификация условий и угроз Талмазским плавням находится в плане<br />
управления (доступен с сайта www.biotica-moldove.org) для этого природного комплекса,<br />
разработанным ЭО «BIOTICA» и переданным в Министерство окружающей среды.<br />
2.3.2.2. Проблемы управления ресурсами и территорией<br />
2.3.2.2.1. Проблемы управления природными ресурсами и определяемые ими факторы<br />
деградации<br />
Управление лесными и лесостепными экосистемами и их ресурсами<br />
Условия. Совокупность законов, регулирующих управление и использование лесных<br />
ресурсов (Лесной кодекс, Закон об охране окружающей среды, Закон о природных ресурсах,<br />
Закон о фонде природных территорий охраняемых государством, Закон об охранных<br />
зонах рек и водоемов и др.) слабо прописывает ответственность государственных<br />
органов и должностных лиц, содержит неясности, допускающие разноречивое толкование.<br />
Нормативно-правовое регулирование аренды лесов не адекватно для охраняемой
316<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
территории многофункционального использования, а случаи их аренды в водоохранных<br />
зонах и сооружение заборов противоречат законодательству. Порядок доминирования<br />
правовых документов не соблюдается. Дефицит механизмов исполнения и индикаторов<br />
отчетности по исполнению природоохранного законодательства очевиден. Игнорирование<br />
законодательства отражает дефицит правовой культуры должностных лиц. Слабо<br />
развиты финансово-экономические механизмы проведения лесной политики. Нормативные<br />
акты управления и использования лесных ресурсов не учитывают стандартов<br />
устойчивого ведения лесного хозяйства. Режим пользования полянами и опушками<br />
лесостепного комплекса нарушается. Отсутствуют специальные нормы хозяйствования<br />
в зонах с природоохранным статусом, особенно для травяных экосистем. Лесоустройство<br />
и лесопользование традиционно пренебрегают аспектами биологического разнообразия,<br />
слабо учитываются недревесные ценности лесов. Назначение лесохозяйственных<br />
мероприятий базируется на историческом определении лесорастительных условий,<br />
их изменение плохо учитывается; некоторые важные меры экономически невыгодны.<br />
Санитарные рубки осуществляются на основе устаревших представлений, не учитывающих<br />
сохранение биоразнообразия. Слабо регламентирован законодательно и недостаточно<br />
используется рекреационный потенциал лесных земель.<br />
Угрозы, связанные с узкоотраслевыми подходами лесного хозяйства и преобладанием<br />
краткосрочных интересов, последствия чего имеют долгосрочный характер:<br />
– несоблюдение режима неистощительного использования и воспроизводства лесных<br />
ресурсов вследствие неэффективности государственного и ведомственного контроля;<br />
– выполнение мероприятий в противоречие охранному режиму в водоохранных лесах;<br />
– уничтожение старовозрастных (климаксных) лесов особого природоохранного<br />
значения, вывоз крупных деревьев с раскидистыми кронами, уничтожение генофонда<br />
лесоводства;<br />
– создание лесных насаждений на флористически богатых участках травянистой растительности<br />
и уничтожение ценных травянистых сообществ;<br />
– дальнейшая замена коренных древостоев производными, одновидовыми посадками,<br />
включая интродуценты, обеднение и ухудшение состояния насаждений;<br />
– использование посадочного материала, который не соответствуют лесорастительным<br />
условиям, и создание упрощенных быстро стареющих древостоев;<br />
– сокращение возможностей использования недревесной лесной продукции вследствие<br />
сегодняшней недооценки;<br />
– неэффективное разрешение конфликта между лесопользованием и нуждами сохранения<br />
биоразнообразия;<br />
– уничтожение дуплистых, сухостойных, суховершинных, с отслаивающееся корой деревьев<br />
и удаление крупномерного бурелома, что не несет особых экономических выгод,<br />
обычно не имеет санитарного значения, но разрушает условия обитания многих<br />
охраняемых видов;<br />
– сокращение численности ряда животных, многие их которых находятся под угрозой<br />
исчезновения, в том числе насекомые, рептилии и амфибии, звери и птицы, из-за<br />
острого дефицита естественных укрытий и субстрата.<br />
Управление степными и луговыми экосистемами и их ресурсами<br />
Условия. Сельское хозяйство находится в кризисном состоянии, характеризующемся<br />
в числе прочего деструктуризацией и несформированным рынком. Стратегия вывода<br />
из кризиса и соответствующее ему управление отсутствуют на уровне страны. Правовые<br />
нормы использования ресурсов пастбищ и сенокосов (Постановление Правительства
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
317<br />
№ 667 от 23.07.2010 об утверждении Положения о пастьбе и сенокошении) юридически<br />
недостаточны, так как содержат неясные части, касаются прав собственности на уровне<br />
нормативного акта, а не закона, плохо соблюдаются. Поддерживающие меры и меры<br />
по реконструкции пастбищ почти не осуществляются. Есть общий дефицит управления<br />
природными травяными ресурсами, а режим эксплуатации нерационален, обоснованные<br />
системы выпаса в основном отсутствуют. Площади пастбищ и их способность к нагрузке<br />
явно недостаточны для имеющегося поголовья, что вызвано почти полным отходом<br />
от стойлового содержания, а также отсутствием сеяных пастбищ.<br />
Факторы, вызывающие разрушение степного биоразнообразия и его ресурсов, а<br />
также низкую продуктивность домашних животных, в определенной мере устранимые<br />
с помощью управления на местном уровне:<br />
– вследствие избытка перемещений животных возросла дополнительная нагрузка на<br />
почву, вызывающая угнетение травяных экосистем и ускоряющая их деградацию;<br />
– выпасаемые животные голодают без дополнительных источников кормов (особенно в<br />
засушливый период), в то же время луга плохо используются для запасания фуража;<br />
– происходит зарастание древесно-кустарниковыми породами некоторых ранее степных<br />
открытых участков неудобных для использования, а также заболачивание участков<br />
лугов, вследствие полного отсутствия умеренного выпаса или сенокошения;<br />
– на заброшенных или переводимых под охрану участках возможна мезофилизация<br />
травостоя степных сообществ вследствие полного отсутствия выпаса и кошения.<br />
– разрушительный, не всегда легальный, выпас формирует устойчивый стереотип безответственности;<br />
– незаконная распашка пастбищ и залежных земель, используемых под пастбища;<br />
– перенос паразитов и возбудителей болезней с домашних на диких животных.<br />
Управление водными экосистемами и их ресурсами<br />
Условия. Социально-экономическая обстановка затрудняет введение ограничений на<br />
использование водоемов и их обитателей для нужд населения. Фактически отсутствует<br />
контроль над выловом рыб, использованием других гидробионтов на водоемах, не<br />
имеющих частного владельца. На берегах водоемов осуществляется незаконный выпас и<br />
распашка. Интересы населения, некоторых владельцев рыбного бизнеса и организаций,<br />
ответственных за охрану водоемов и окружающих их территорий, не всегда совпадают,<br />
эксплуатация водных ресурсов бесконтрольна, в противоречие долгосрочным интересам<br />
и сохранению биологического разнообразия. Коммерческое рыболовство в Днестре<br />
потеряло экономическое значение из-за малочисленности промысловой рыбы (причины<br />
– сохранилось мало пригодных нерестилищ, рыба, поднимающаяся из лимана на нерест,<br />
отлавливается еще на Украине), однако браконьерство рыбы на реке существует. Этому<br />
способствует дефицит правового и экологического образования у местного населения и<br />
глав администрации. Среди главных причин деградации и источник опасности – несоответствие<br />
водных режимов и системы гидротехнических сооружений. Они создавались<br />
с разными целями в сильно различающихся экономических и технических условиях первой,<br />
второй и последней третях 20 века, частью эксплуатируются (государственные защитные<br />
дамбы), частью не нужны (межхозяйственные дамбы в меандрах, не имевших<br />
или потерявших сельскохозяйственное значение), или вышли из строя (системы подземного<br />
дренажа, улавливающие сток каналы, шлюзы). Часть из них не обслуживаются, например,<br />
открытые дренажи. При этом, меняются характеристики стока главного водотока<br />
– Днестра и главного водоема – Старого Днестра, не говоря уже о мелких водных<br />
телах. Этот комплекс специальных проблем здесь рассматривается вкратце. Особый
318<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
фактор – изменение соотношения технических и экономических возможностей, с одной<br />
стороны, и мощи природных изменений – с другой. В прошлом веке первая сторона оказалась<br />
сильнее, в нынешнем веке – это соотношение точно предсказать пока нельзя. Однако<br />
паводки 2008 и 2010 лет дали возможность подумать, можно ли наращивать главные<br />
противопаводковые валы, или эффективнее будет изменить подход к паводковым<br />
водам. Следует отметить также, что защита этих валов прибрежными насаждениями<br />
ослаблена во многих местах, где насаждения расстроены (преобладают упрощенные древостои<br />
низкой полноты – 0,4–0,5).<br />
Факторы, вызывающие деградацию, или определяющие риски для крупных объектов:<br />
− угрозы и проблемы, связанные с деградацией Старого Днестра, рассмотренные в<br />
специальном разделе 3.1.6;<br />
− угрозы и проблемы, определяющие режим в Талмазских плавнях, рассмотренные<br />
в специальном разделе 3.1.6;<br />
− угрозы и последствия, связанные с освоением территорий в крутых излучинах<br />
Днестра, с одной стороны, и экстремальными паводками – с иной:<br />
o подмыв и оседание противопаводковых валов на острове Турунчук, особенно<br />
на правом берегу Днестра;<br />
o уничтожение посевов, на обнесенных дамбами землях (группа меандров ниже<br />
Рэскаецкого моста – урочища Казачешть и Баж, некоторые другие);<br />
o формирование в них озер, благодаря восстановлению связей через подземные<br />
воды, так как уровень почвы ниже уровня реки;<br />
o временные затопления дорог Е-87 и М-15 вследствие подпора водам, созданного<br />
валом на последнем меандре в пределах Молдовы;<br />
− угрозы и проблемы, связанные с гидрологическим режимом и дренажными системами,<br />
с одной стороны, и прекращением промывки земель паводками после обвалования<br />
долин – с другой:<br />
o формирование контуров засоления и миграция солей на пахотных землях;<br />
o неэффективное использование этих земель вследствие общей низкой прибыльности<br />
полеводства и деформированного рынка;<br />
o деградация земель из-за нарушения дренажа и отсутствия мониторинга;<br />
o повторное временное освоение начавших формироваться очагов природного<br />
развития, уже поддерживающих редкие охраняемые виды;<br />
− угрозы и проблемы, связанные с отсутствием возможности управлять паводковыми<br />
водами, проникающими в обвалованные долины (как было в 2008 году на землях<br />
сел Талмаза и Чобурчиу):<br />
o слишком долгое затопление больших участков долин с сельскохозяйственными<br />
землями;<br />
o длительный период застаивания паводковых вод, особенно в мезо- и микропонижениях<br />
рельефа (например, на острове Куца);<br />
o массовая гибель рыбы, особенно малька;<br />
− периодические пересыхания озера Лаптура (как было до недавнего времени), поднятие<br />
солей из грунтовых засоленных слоев к поверхности и засоление водоема.<br />
Факторы, вызывающие разрушение местообитаний, биоразнообразия и его ресурсов:<br />
– отгораживание фрагментов Старого Русла;<br />
– снижение защитных функций прибрежных водоохранных полос и загрязнение<br />
вод аллогенными химическими веществами и органикой;<br />
– рыбный лов сетями-путанками на Днестре, в канале и разливах, приводящий к гибели<br />
выдры, норки, ныряющих птиц;
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
– лов электроудочками подрывает запасы непромысловой рыбы, используемые животными;<br />
– загрязнение водоемов бытовыми отходами и эвтрофикация.<br />
319<br />
Управление почвенными ресурсами и растениеводство.<br />
Условия. Отсутствуют местные планы развития территорий, включая планы ландшафтного<br />
развития и противоэрозионных мероприятий, мало средств на соответствующее<br />
планирование, проектирование и контроль состояния почв. Происходит рост площади<br />
эродированных почв, составлявших в 80-е годы около 1/3 территории и увеличившихся<br />
к 2005 г. почти в 1.5 раза. Контроль в области охраны почв со стороны государственных<br />
органов и местной власти отсутствует. Одна из причин состоит в том, механизм<br />
контроля и обязательность принятия мер не определены законодательством. Другая<br />
причина состоит в том, что правильные севообороты в Молдове практически отсутствуют,<br />
так как в их основе лежат многолетние кормовые культуры, а условия рынка<br />
не стимулируют животноводство (даже мало где сохранились средства очистки семян<br />
этих культур). У части фермеров отсутствует элементарное экологическое образования<br />
в области земледелия. Противоэрозионные и фитомелиоративные мероприятия<br />
мало применяются. К территориям возможного развития оползневого процесса следует<br />
отнести правый древнеоползневой склон р. Ботна севернее с. Плоп-Штюбей, склоны<br />
балок к юго-востоку от с. Попяска, склон к старице Днестра в северной части с. Талмаза и<br />
участок террасы между урочищем Стынка Чиобурчиу и мостом у с. Рэскаец. Выше по склону<br />
от с. Талмаза достаточно активно развивается овражная эрозия. Нарушаются правила<br />
обработки почвы, особенно в мелких землевладениях, а в крупных нередко применяют тяжелую<br />
технику, уплотняющую почву. На большей части полей органические удобрения не<br />
вносятся, а минеральные нередко вносятся только при посеве в небольших количествах.<br />
Слабо осуществляется агрохимическое обслуживание (новые данные по гумусу, фосфору,<br />
азоту и другим параметрам почв в основном отсутствуют). Бонитировка почв основана на<br />
их крупных контурах и поэтому не всегда соответствует реальным качествам земли у мелких<br />
владельцев, часто не отражает реальной картины качества земель, так как основана на<br />
агрохимических данных 25-30 летней давности. Некоторые приватизированные и обрабатываемые<br />
земли расположены в прибрежной водоохраной полосе, где их обработка незаконна.<br />
Защита растений не функционирует как система на местном уровне.<br />
Угрозы, связанные с общим уровнем сельского и экономического развития в стране,<br />
их смягчение возможно при скоординированной политике местных властей:<br />
– падение плодородия и снижение биологического разнообразия почв, определяющего<br />
скорость почвообразования, химические и физические характеристики почв;<br />
– продолжение возделывание неперспективных земель, что препятствует расширению<br />
площадей пастбищ, экологической реконструкции малопродуктивных выпасаемых<br />
территорий, лимитирует возможности для временного вывода из пользования<br />
или снижения нагрузки;<br />
– активизация оползневого процесса в пределах древнеоползневых склонов и линейной<br />
эрозии на крутых склонах, активизация плоскостного смыва в склоновых<br />
зонах интенсивного выпаса скота;<br />
– уменьшение площади сельскохозяйственных угодий и степных участков из-за расширения<br />
эродированных и засолённых земель, оврагов и оползней;<br />
– непринятие мер против разрушительного землепользования и снижения плодородия<br />
почв, из-за слабых возможностей контроля у государственных служб и местных<br />
органов власти;
320<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
– не всегда обоснованное применение пестицидов, отсутствие возможности эффективно<br />
бороться с массовым появлениям вредителей;<br />
– крайне ограниченное применение агроэкологических схем производства, практически<br />
отсутствие на рынке сертифицированной чистой продукции;<br />
– отсутствие системы и государственной инспекции в области сортимента выращиваемых<br />
культур, растущая зависимость от зарубежного рынка семян;<br />
– потеря производства овощной продукции высокого вкусового качества и старых<br />
сортов винограда, подрывающая рыночный потенциал для гарантированного традиционного<br />
продукта (Закон № 66 от 27.03.2008);<br />
– дальнейший рост бедности населения, повышающий социальную напряженность<br />
и вероятность конфликтов при регулировании землепользования.<br />
Проблемы, связанные с социально-экономическим состоянием населения<br />
Условия. На селе доходы связаны, в первую очередь, с использованием природных ресурсов,<br />
и в то же время особенно велика доля населения с доходами ниже прожиточного<br />
минимума, существует дефицит рабочих мест, что формирует правовой нигилизм и<br />
провоцирует уничтожение природных объектов. Проблемы с бытовым отоплением провоцируют<br />
нелегальное или избыточное лесопользование; газификация сел ослабила этот<br />
фактор, но непосильный для населения рост цен на газ вновь провоцирует нелегальные<br />
рубки. Сбор, иногда массовый, лекарственных (адонис, бессмертник, зверобой, душица<br />
и др.) и красивых растений (подснежники, птицемлечники, ирисы, сон-трава и др.), плодов<br />
и грибов почти не регулируется. Нелегальная охота, наоборот, является развлечением,<br />
особенно для богатых людей. Практикуются в основном неорганизованные рекреация<br />
и туризм, преимущественно в природных местностях с хорошо сохранившимися<br />
сообществами и на их окраинах. На части территории пограничные зоны биотопов разного<br />
типа (опушечные зоны, побережья водоемов и др.) обеднены, нарушены и засорены,<br />
так как особенно подвержены антропогенному воздействию. Но именно эти ленточные<br />
местообитания важны, как с точки зрения разнообразия и численности многих видов<br />
населяющих их животных, так и для рекреации.<br />
Угрозы в значительной мере спонтанные в большинстве территорий, их устранение<br />
требует поддержки социально-экономического развития и активной работы с<br />
населением:<br />
– укрепление влияния теневого сектора на местное население;<br />
– конфликты с местным населением из-за запретов пасти личный скот там, где это не<br />
допускается действующим законодательством и вследствие регулирования выпаса.<br />
– нарушение охранного режима (в резерватах, прибрежных водоохранных полосах),<br />
снижение привлекательности местности и сокращение биоразнообразия вследствие<br />
незаконного выпаса скота и мелкого браконьерства;<br />
– сокращение запасов лекарственных и декоративных видов, особенно рано цветущих;<br />
– истребление охраняемых законом и становящихся редкими видов, за счет сокращения<br />
численности и числа популяций, потери генетического разнообразия и вымирания;<br />
– уничтожение укрытий и мест развития (крупные гниющие пни деревьев, в которых<br />
часто разводят костры, валежник и сучья) многих редких видов,<br />
– сокращение биоразнообразия из-за сокращения трофических ресурсов фауны в результате<br />
повреждения растительности на полянах и на берегах водоемов, рыбной<br />
ловли, сбора грибов, ягод, трав и плодов, уплотнения почвы и засорения;<br />
– пренебрежение экологическими, социальными и экономическими интересами будущих<br />
поколений, выражающееся в сознательном саботаже природоохранных действий;
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
– потенциальной угрозой является нарушение режимов зон охраны, особенно зоны<br />
строгой охраны (А) и буферной зоны экологической реконструкции (B).<br />
2.3.2.2.2. Проблемы благоустройства территории, управления природноисторическим<br />
наследием и туристическими ресурсами и связанные с ними<br />
угрозы<br />
321<br />
Проблемы благоустройства территории и поддержки культуры<br />
Условия. На территории сайта и рядом благодаря общественности и при поддержке<br />
местных властей существуют примечательные местные краеведческие музеи, дом народного<br />
рукоделья, созданы небольшие парки, а в населенных пунктах на пути в сайт – уникальный<br />
в стране местный музей природы, памятник садово-паркового искусства. В то<br />
же время, для содержания одних объектов и реставрации других не хватает не только<br />
средств, но и внимания; некоторые туристические объекты культурно-исторического и<br />
иногда экологического характера находятся в запущенном состоянии. Хотя в некоторых<br />
селах находят средства и возможности выиграть конкурс на самое благоустроенное село<br />
в стране, то в других – не решена проблема незаконных свалок мусора. В некоторых случаях<br />
районные власти стараются по возможности улучшить дороги, подводящие к селам<br />
от главной трассы, однако состояние дорог в ряде сел свидетельствует о полном отсутствии<br />
элементарной заботы.<br />
Угрозы и проблемы, характерные для сельской местности Молдовы:<br />
− разрушение, иногда начавшееся (как в парке с. Чобурчиу района Слобозия на Левобережье)<br />
культурных ценностей;<br />
− недостаток средств на адекватное поддержание культурной традиции (местные<br />
музеи и др.) и их разрушение в случае отхода от дел создавших и поддерживающих<br />
энтузиастов;<br />
− загрязнение окружающей среды отходами, особенно стойкими;<br />
− потеря потенциальных ресурсов вследствие негативных впечатлений туристов и<br />
высокопоставленных посетителей;<br />
− игнорирование достопримечательностей туроператорами из-за плохих дорог, в<br />
первую очередь снижение возможностей наиболее мобильной и устойчивой группы<br />
– однодневных туров.<br />
Проблемы сохранения природного, исторического и культурного наследия<br />
Условия. Закон об охране памятников крайне несовершенен: пренебрегает принципом<br />
прямого действия и принципом предосторожности, декларативен в отношении реализации<br />
ответственности государственных органов, не содержит четких критериев и отсылает<br />
к априорно неопределимым понятиям в отношении памятников древней истории и<br />
археологии. В то же время, имеют место прямые нарушения этого закона. Хотя археологические<br />
памятники неизбежно разрушаются вследствие хозяйственной и иной деятельности<br />
человека, а также естественных процессов как эрозия, многих потерь можно избежать.<br />
На пути в сайт в районном центре находится средневековая церковь, построенная<br />
в особом стиле, сложившемся в условиях турецкого владычества, облик которой нарушен<br />
в результате неумелой и неоконченной реставрации. В правобережной части сайта<br />
известны три палеонтологических памятника, относящиеся к одному геологическому<br />
времени, два из них обнаружены в оврагах нижних террас. Эти материалы, локализация<br />
в устьевой зоне реки и наличие крупных оврагов на верхних террасах предполагают<br />
вероятность новых важных находок на мало изученной территории. Местные
322<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
власти недостаточно знают и заботятся о природно-историческом наследии, а их возможности<br />
ограничены.<br />
Основные действия, приводящие к уничтожению национального природноисторического<br />
наследия:<br />
− несанкционированные микрокарьеры по добыче глины и песка;<br />
− посадка леса на территории древних поселений и городищ (корни разрушают и<br />
нарушают культурный слой, подобно плантажной вспашке);<br />
− грабительские раскопки памятников истории, особенно с использованием металлоискателей;<br />
− некачественные легальные раскопки, с использованием устаревших методик<br />
или\и без ведения соответствующей документации;<br />
− низкая культура реставрационных работ в стране и недостаток средств на них.<br />
Проблемы развития туризма, его инфраструктуры и информационного обеспечение<br />
Условия. Феномен «Неизвестной Молдовы» – можно считать установленным, что до<br />
реализации проекта, в ходе которого разработан данный план управления, туристические<br />
агентства почти не знали о рекреационном потенциале территории. Информационное<br />
обеспечение почти отсутствует. Симптоматично отсутствие оферт и туров из крупного<br />
приморского курортного района Одесской области в сайт.<br />
Дорожная сеть и другая инфраструктура, сервисное и туристическое обслуживание в<br />
зоне сайта недостаточно развиты, хотя произошли значительные сдвиги с начала 2000-х<br />
(появились рекреационные комплексы Пуркарского винзавода и «Серебряный фазан»,<br />
кафе у шоссе на отрезке Попяска – Паланка, иногда с достаточно привлекательным антуражем,<br />
домашний отель Павла Царану).<br />
Нужна диверсификация существующего предложения, в частности путем увеличения<br />
периода размещения посетителей. Этого очень трудно достигнуть, если цена предлагаемых<br />
услуг велика для различных категорий туристов и в достаточной мере не учитывается<br />
потребность диверсификации собственного продукта (фотографирование, стрельба<br />
из лука, езда на конном экипаже, посещение традиционных дворов местного населения),<br />
других развлечений в пределах или за пределами комплексов. Все туристические<br />
объекты слабо участвуют в освоении рецепторного туризма и почти совсем не используют<br />
массовый прием туристов, главным образом из-за отсутствия интегрированного и<br />
комплексного предложения в территории. На это существенно влияет и отсутствие подходящих<br />
помещений для размещения туристов. Нет гидов.<br />
Угрозы, связанные с ограниченным сервисом для наиболее массовых категорий посетителей:<br />
− недостаточно динамичное развитие туристического предложения;<br />
− медленное формирование потока посетителей и упущенная выгода;<br />
− неудовлетворенные ожидания местного бизнеса и других заинтересованных сторон.<br />
Условия. Несоответствующее обустройство и содержание дорог, используемых в лесохозяйственных<br />
целях. Отсутствие опыта использования туристического потенциала<br />
лесных экосистем, а так же дефицит конструктивного подхода лидеров и юридических<br />
лиц – землепользователей лесных территорий. Отсутствуют правовые акты и системы<br />
контроля, регулирующие рекреацию.<br />
Угрозы, связанные с созданием сервиса для посетителей, имеют временный характер<br />
в условиях адекватных действий государственных органов:<br />
– усиление процессов эрозии почв и деградации лесных экосистем в результате плохого<br />
содержания лесных дорог и их бесконтрольного расширения за счет лесных территорий;
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
323<br />
– снижение оперативности реагирования при нарушении охранного режима, возникновения<br />
лесных пожаров, инцидентов, связанных с личной безопасностью посетителей<br />
и др.;<br />
– загрязнение природных мест, особенно лесов мусором, брошенным посетителями;<br />
– недополучение экономических выгод от нетрадиционного использования лесных<br />
экосистем и ограничение возможностей финансовых вложений в восстановительные<br />
мероприятия.<br />
Неорганизованный туризм<br />
Условие. Проводится преимущественно в хорошо сохранившихся естественных сообществах<br />
и по их окраинам. На значительных территориях берега водных объектов,<br />
опушки и поляны лесов и другие пограничные зоны биотопов нарушены из-за значительного<br />
антропогенного воздействия, но именно они важны с точки зрения сохранения<br />
рекреационного потенциала, а также для поддержания разнообразия и численности<br />
многих видов птиц и привлекательных беспозвоночных. В традиционных местах отдыха<br />
населения высока рекреационная нагрузка на лесные экосистемы.<br />
Угрозы, возникающие из-за отсутствия охранной деятельности и трудностей организации<br />
режима охраны, которые носят постоянный характер на охраняемых территориях:<br />
– беспокойство диких животных в период размножения;<br />
– сокращение биоразнообразия экосистем из-за уничтожения микроместообитаний<br />
(крупные гниющие пни деревьев, в которых часто разводят костры, валежник<br />
и сучья);<br />
– сокращение трофических ресурсов как следствие повреждения растительности полян<br />
и берегов водных объектов, рыболовства, сбора грибов, ягод, растений и фруктов;<br />
– сокращение численности локальных популяций декоративных и лекарственных, а<br />
также редких видов;<br />
– сбор крупных редких видов насекомых в качестве сувениров или для коллекционирования;<br />
– повреждение лесов в результате повседневных действий как следствие отсутствия воспитания<br />
(культуры) отдыха на природе, уплотнение почвы, засорение мест отдыха.<br />
2.3.2.2.3. Проблемы административного управления<br />
Административно-территориальные проблемы<br />
Условия. Присутствие на территории организаций и учреждений, близких по характеру<br />
деятельности, но разной ведомственной принадлежности, с разными хозяйственными<br />
целями. Возможны проблемы в отношениях с государственным Агентством «Молдсильва»,<br />
осуществляющим управление лесными землями, в частности, местный персонал<br />
лесных служб недостаточно готов к выполнению новых задач. У отдельных лиц,<br />
представляющих государственно-политическую систему, есть возможности давления<br />
на местные власти в собственных интересах. Компетенция местных органов центральных<br />
властей и местных властей недостаточно разделена и определена в области управления<br />
и использования природных ресурсов. Отсутствуют комплексные уравновешенные<br />
планы по развитию региона, включающие экологические, социальные и экономические<br />
компоненты. Финансово-экономические возможности местных властей ограничены,<br />
что препятствует как осуществлению ими природоохранных функций, так и вовлечению<br />
в управление специалистов. В стране нет дифференцированной налоговой системы,<br />
стимулирующей рациональное устойчивое природопользование и наказывающей
324<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
незаконное природопользование, находящееся вне системы налогообложения. Действующая<br />
совокупность законов и нормативных актов препятствует эффективному наказанию<br />
злостных нарушителей, в том числе их судебному преследованию со стороны органов<br />
охраны окружающей среды.<br />
Следствия, формирующие комплекс постоянно действующих и потенциальных<br />
угроз и процессов:<br />
– полное или частичное отсутствие контроля соблюдения режимов охраны в ООПТ;<br />
– межведомственные конфликты, касающиеся обеспечения соответствующих режимов<br />
и выполнения хозяйственных мероприятий, несогласованное планирование и проведение<br />
противоречивых мероприятий;<br />
– дефицит действенных мер по сохранению и развитию природных ресурсов, слабое<br />
выполнение запланированных мероприятий для их сохранения и развития;<br />
– конфликты в связи с рекреацией на лесных территориях, искусственные препятствия<br />
для лиц, желающих инвестировать средства в туристический бизнес;<br />
– природопользование неадекватно встроено в систему экономических отношений,<br />
нет стимулов для собственников и землевладельцев правильно использовать базовые<br />
природные ресурсов не истощая их и сохраняя биоразнообразие как основу жизни;<br />
– дефицит координации действий, препятствующих деградации земель, что подрывает<br />
основы существования сельского населения уже в недалеком будущем;<br />
– недостаточная координация действий местных администраций, собственников и землевладельцев,<br />
функционирующих в пределах целостных природных территорий;<br />
– плохое исполнение природоохранного законодательства, экологический рецидивизм;<br />
– недоверие населения и дальнейшее развитие правового нигилизма;<br />
– влияния коррупции.<br />
Политическая нестабильность<br />
Условия. Политическая нестабильность в регионе в целом создает неблагоприятный<br />
климат для развития туристической деятельности. Неурегулированный конфликт между<br />
властями Кишинева и Тирасполя не столько отражается на них, сколько увеличивает<br />
проблемы населения и экономических агентов. Отсутствие реальных угроз для жизни<br />
и здоровья посетителей и туристов – важная особенность, которая даже может быть<br />
использована для привлечения организованного туризма, особенно иностранцев. Эта<br />
возможность используется плохо. Установление режимов охраны природных и исторических<br />
ценностей, развитие многостороннего сотрудничества и туризма зависит от<br />
представителей избираемых местных и районных властей – их политических убеждений<br />
и амбиций. Зависимость профильных государственных учреждений и экономических<br />
агентов от политики Кишинева и Тирасполя. Отсутствие скоординированных и способствующих<br />
развитию туризма законодательных и нормативных актов на обоих берегах<br />
Днестра. Непредсказуемость условий для устойчивого сотрудничества в экономическом,<br />
социальном и экологическом смысле, зависящих от стратегических решений властных<br />
структура Кишинева или Тирасполя. Недостаточно дружелюбный для трансграничных<br />
взаимодействий (в туризме, ином бизнесе и др.) режим прохождения административных<br />
границ гражданами как стран региона, так и дальнего зарубежья.<br />
Угрозы, которые власти способны нивелировать, независимо от политического состояния:<br />
− проволочки, отмалчивание и прямой отказ чиновников в сотрудничестве из соображений<br />
и чувства собственной безопасности;<br />
− возможное возникновение препятствий для сотрудничества экономических агентов<br />
по обеим берегов;
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
325<br />
− ухудшение режима на пограничных пунктах и потерн на них времени, несовместимые<br />
с понятием рекреации и построением маршрутов;<br />
− упущенная выгода от бездействия кольцевых маршрутов, соединяющих Право- и<br />
Левобережье, Украину.<br />
2.3.3. Главные направления управления<br />
Главные направления управления природными комплексами Рамсарской территории<br />
определяются сложившимися характеристиками землепользования и содержанием наиболее<br />
сохранившихся элементов природного ландшафта. В целом, это может быть отражено<br />
системой базового зонирования:<br />
• В наиболее ценных сохранившихся степных и лесных экосистемах (зона, подлежащая<br />
строгой охране) должны быть предприняты меры к строгой охране и максимальному<br />
ограничению доступа, требуется проведение мониторинга и исследований,<br />
а также организация мероприятий по сохранению состояния и автохтонного<br />
состава растительности.<br />
• На землях, требующих строгого ограничения хозяйственной деятельности (в силу<br />
специального охранного статуса, высокой потенциальной биологической ценности,<br />
или соседства с наиболее биологически ценными участками), необходимы<br />
меры по восстановлению природных степных, луговых, лесных и болотных экосистем.<br />
Эти меры включают действия, нацеленные на сохранение состояния и состава<br />
сообществ в зоне, подлежащей строгой охране, для которой насаждения данной<br />
зоны являются своеобразным буфером<br />
• На землях, требующих некоторого ограничения хозяйственной деятельности или<br />
доступа людей, меры должны быть направлены на регламентированное неистощительное<br />
и эффективное использование всех природных ресурсов; на отдельных<br />
объектах нужна экологическая реконструкция.<br />
• На всей остальной территории главными целями являются поддержание рационального<br />
и неистощительного использования природных ресурсов экономическими<br />
агентами, социально-экономического роста в рамках деятельности в направлении<br />
устойчивого развития.<br />
Для сохранения природных и природно-исторических ценностей, улучшения состояния<br />
экосистем и экологической стабилизации территории, приближения к экономической<br />
стабильности и повышения привлекательности, решающими направлениями являются:<br />
− введение охранных режимов в соответствии с зонированием и их реализация на<br />
лесных землях<br />
− поэтапная экологическая реконструкция водных экосистем (Старый Днестр) и режимов<br />
(Талмазские плавни, некоторые меандры Днестра) в пойменной зоне;<br />
− охрана и восстановление степных сообществ на землях с особым статусом охраны<br />
и экологической реконструкции;<br />
− создание экологических коридоров, связывающих основные природные комплексы,<br />
и развитие системы защитных лесных и кустарниковых полос, чтобы обеспечить<br />
связи популяций животных и растений, улучшение микроклимата на сельскохозяйственных<br />
территориях и защиту вод;<br />
− приведение поголовья выпасаемого скота в соответствие с возможностями пастбищных<br />
земель, перевод остальной части скота в стойловое содержание и использование<br />
севооборотов с многолетними травами;
326<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
− реконструкция пастбищных земель для повышения их продуктивности и биологического<br />
разнообразия, а также их расширение за счет потерявших продуктивность<br />
земель, особенно смытых;<br />
− внедрение в деятельность лесного хозяйства принципов и средств комплексного<br />
природопользования, введение мероприятий по охране природных ценностей и<br />
экономически обоснованной рекреации в систему планирования и выполнения<br />
лесохозяйственных работ;<br />
− построение в сфере природопользования системы взаимодействия местной власти<br />
и основных землепользователей (частных и государственных) с привлечением<br />
населения к принятию решений;<br />
− развитие производства пищевых продуктов на основе агроэкологических схем,<br />
его национальная и международная сертификация;<br />
− организация производства сельскохозяйственной продукции особого качества<br />
на базе пастбищного животноводства и развитие туризма с использованием этой<br />
продукции и степных мест при рекреации;<br />
− проведение комплексного землеустройства и лесоустройства, исходя из нового<br />
охранного режима и принципов и стандартов комплексного устойчивого лесопользования;<br />
разработка плана территориального развития;<br />
− дальнейшее формирование условий для развития туризма, вовлекая местный бизнес<br />
и создавая условия для его роста, в том числе удерживая конкуренцию в цивилизованных<br />
рамках;<br />
− продвижение на внешние рынки продукции сельского хозяйства и перерабатывающей<br />
промышленности, а также туристического продукта высшего качества, используя<br />
бренды охраняемой территории и другую географическую спецификацию;<br />
− активное влияние местных властей и их взаимодействие с правоохранительными<br />
органами, для сохранения природного и исторического наследия;<br />
− разъяснительная работа среди населения, обезвреживающая мифы об охраняемых<br />
территориях, где все запрещено, и обращенная к патриотизму и здравому смыслу.<br />
Порядок в перечне этих направлений не обязательно соответствует порядку реализации,<br />
а многие меры могут быть реализованы поэтапно и одновременно с другими мерами.<br />
2.3.4. Трудности управления<br />
Отсутствует правовой и финансовый механизм осуществления мероприятий по сохранению<br />
ценностей биологического разнообразия на землях лесного фонда, а также система<br />
привлечения и стимулирования местного населения для выполнения соответствующих<br />
работ или для создания и реконструкции противоэрозионных посадок.<br />
Недифференцированное налоговое законодательство не имеет системы стимулов и<br />
сдерживания в отношении истощительного пользования ресурсами биоразнообразия<br />
(почвенными, растительными и животными), а фискальные органы изолированы от<br />
природоохранных задач.<br />
Дефицит опыта сотрудничества между государственными структурами, особенно соседствующих<br />
административных территорий, как и опыта реализации крупных природоохранных<br />
мероприятий в местных сообществах и у местных властей, недостаток соответствующих<br />
знаний. Отсутствует взаимодействие местной администрации, осуществляющей<br />
народовластие на местах, и крупных пользователей биологическими ресурсами<br />
в области управления и использования лесных, почвенных и других ресурсов.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
327<br />
Дефицит знаний и средств у местных властей для управления территорией с экологическими<br />
значимыми объектами, мало специалистов в области управления природными<br />
ресурсами и туризмом. Нет системы экологического образования как системы передачи<br />
знаний, особенно в органах власти. Все это дополняется оттоком молодых специалистов<br />
на работу за границей.<br />
Трудности обеспечения охранных режимов лесных территорий из-за:<br />
• теневого лесопользования и коррупции, которые характерны для стран Восточной<br />
Европы, Кавказа и Центральной Азии (что признано в международных документах),<br />
и в частности, в Молдове (Национальный план действий в рамках Программы<br />
ЕИДП ФЛЕГ);<br />
• дефицита доступных энергоресурсов, удовлетворения топливных нужд сельского<br />
населения преимущественно (60-70%) за счет древесины, в том числе незаконно<br />
добытой;<br />
• большого процента бедного населения и/или получающего доходы в результате<br />
использования и эксплуатации природных ресурсов (сбор лекарственных и декоративных<br />
видов растений, браконьерства и другие незаконные действия);<br />
Слабое применение законодательства в отношении:<br />
• управления территориями;<br />
• землевладельцев, не соблюдающих обязанности по сохранению качества почв,<br />
o или вторгающихся на общественные (государственные, коммунальные) земли,<br />
имеющие природоохранное значение,<br />
o или использующих непригодную для ирригации воду;<br />
• местных властей и государственных органов, не применяющих существующее законодательство<br />
надлежащим образом;<br />
• в частности, в отношении контроля остаточного содержания в продуктах веществ,<br />
опасных для здоровья людей.<br />
В природе происходят сложные (часто негативные) нерегулируемые или плохо регулируемые<br />
процессы природного и антропогенного происхождения. Общество и власти<br />
не умеют и не всегда стремятся их оценить и учесть в управлении. В то же время, сложны<br />
даже частные, но естественные для Рамсарского сайта задачи, как создание условий для<br />
гнездования и стабильного обитания редких и ресурсных видов птиц.<br />
Низкие гарантии осуществления мер по смягчению ущерба окружающей среде и экологической<br />
реконструкции территорий, включая мониторинг, государственный и общественный<br />
контроль. Отстраненное понимание влияния стиля хозяйствования и (не)соблюдения<br />
природоохранных требований на экономическое состояние, дефицит долговременных<br />
интересов.<br />
В существующих правовых условиях текущие интересы основных юридических и физических<br />
лиц, осуществляющих лесопользование, противоречат долгосрочным интересам<br />
лесного хозяйства и задаче сохранения биологического разнообразия.<br />
Документы, регламентирующие лесохозяйственную деятельность, не содержат индикаторов<br />
ее соответствия, как задаче сохранения биологического разнообразия, так и<br />
долгосрочным интересам лесного хозяйства.<br />
Процесс пересмотра и разработки норм и правил, касающихся управления и хозяйствования<br />
лесными экосистемами в целях обеспечения более полного использования<br />
биопродуктивного и экосистемного потенциала лесов, как и их адаптации к происходящим<br />
природно-климатическим изменениям, находится только в начальной стадии.<br />
Почти полное отсутствие доступных рекомендаций/технологий по удалению агрессивных<br />
интродуцентов (клен американский, айлант) на фоне необходимости реконструкции
328<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
обширных ослабленных и малоустойчивых лесных насаждений. Нахождение площадей<br />
лесных вредителей и болезней в постоянном развитии, а существующие решения борьбы<br />
и принятая методология мониторинга малоэффективны, устарели и требуют коренного<br />
пересмотра.<br />
Дефицит стабилизирующих компонентов ландшафта в окружении сельскохозяйственных<br />
земель, что затрудняет экологическую реконструкцию территории.<br />
Территориальные проблемы сельскохозяйственного землепользования, в частности в<br />
отношении:<br />
− обмена земель в целях природоохранного планирования и реконструкции,<br />
− выведения из экономического оборота малоприбыльных (удаленных, эродированных,<br />
заболачиваемых, засоленных) земель, или смены характера их использования;<br />
− прекращения незаконного использования.<br />
Нахождение в частном владении большинства земель расположенных вокруг лесных<br />
урочищ, что значительно затруднит процесс cоздания экологических коридоров.<br />
Отсутствует действенный механизм прекращения пахотного использования непродуктивных<br />
и эрозионно-опасных частных земель, что препятствует созданию новых<br />
пастбищ и сенокосов.<br />
Существует дефицит финансовых ресурсов для планирования и осуществления мер<br />
по улучшению земель, находящихся в общественной собственности, противоэрозионных<br />
и противооползневых мероприятий, вообще экологической реконструкции.<br />
Часть земель в пределах прибрежной водоохраной полосы (коммуна Чиобурчиу) незаконно<br />
приватизирована и используется путем земледелия; пассивность местных властей<br />
и дефицит резервных земель, пригодных для сельскохозяйственной обработки, препятствует<br />
восстановлению законности.<br />
В стране отсутствует практика специального регулирования режима обводнения территорий<br />
особого природоохранного значения.<br />
Ясный правовой механизм использования пастбищных земель отсутствует, что затрудняет<br />
регулирование выпаса и контроль местных властей за состоянием пастбищ,<br />
поддерживает бессистемное использование природных угодий и их деградацию.<br />
Социально-экономическая обстановка затрудняет введение ограничительных мер для<br />
использования пастбищ малоимущими слоями населения.<br />
Существует традиция массового прогона скота для домашнего доения, но отсутствует<br />
практика регламентированного по срокам и нормам нагрузок выпаса и загонного содержания,<br />
как и организации доения крупно рогатого скота на пастбищах.<br />
Пастбищные угодья часто сильно разобщены, что препятствует применению рациональных<br />
систем выпаса, а удаленность от мест содержания животных создает различные<br />
неудобства.<br />
Отсутствует практика реконструкции травянистых угодий различного типа, система<br />
его планирования и привлечения местного населения для таких работ.<br />
На территории Молдовы крайне ограничен ассортимент и производство семян кормовых<br />
трав, существует дефицит качественного природного материала для восстановления<br />
пастбищ по методу агростепи или реконструкции в природных местообитаниях.<br />
Существующие рыночные условия не стимулируют устойчивого землепользования,<br />
в частности применения правильных севооборотов и животноводства, основанного на<br />
стойловом содержании рогатого скота и других мелких животных.<br />
Отсутствует государственное регулирование рынка, направленное на устранение рыночных<br />
дисбалансов и формирование маркетинга для фермеров.<br />
Экономическая слабость территорий и острый дефицит оборотного капитала у фермеров.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
329<br />
Дефицит государственного мониторинга и механизмов информирования лиц,<br />
принимающих решения, и общественности по индикаторам (не)устойчивого ведения<br />
сельского хозяйства.<br />
Дефицит сельскохозяйственных знаний, в частности технологий земледелия и орошения.<br />
Традиции рекреации и хозяйственной деятельности, пренебрегая бережным отношением<br />
к природным ресурсам и долговременными экономическими и экологическими соображениями.<br />
Существующее законодательство в области туризма задерживает его развитие, особенно<br />
в сельской местности. Проверяющие структуры, используя несовершенство законов<br />
и нормативных актов, усложняют деятельность экономических агентов, занимаются<br />
вымогательством.<br />
Неправильная оценка экономики туризма у представителей властей, рассматривается<br />
предполагаемая прибыль экономического агента, и не учитывается приток средств, приносимые<br />
туристами на территорию (в населенный пункт).<br />
Опыт привлечения туристов и инвестиций в индустрию туризма, в том числе для<br />
решения экологических проблем, отсутствует. В соответствии со стереотипами, сложившимися<br />
в стране, при разработке туристических продуктов бизнес ориентируется<br />
в основном по сегменту потребителей с высоким доходом, не учитывая пределы величины<br />
этого сегмента и пренебрегая другими сегментами. Это, с одной стороны, увеличивает<br />
упущенную выгоду, а с другой тормозит развитие инфраструктуры для массового<br />
туризма.<br />
2.3.5 Правовой статус<br />
Правовой статус Рамсарского сайта требует эффективного сотрудничества различных<br />
заинтересованных сторон, что очень непросто в условиях большой сложной территории,<br />
социально-экономической неразвитости и отсутствия опыта.<br />
Управление крайне осложняется отсутствием предназначенного для этого специального<br />
органа или органов.<br />
Реальность такова, что администрирование на Правобережье и Левобережье в настоящее<br />
время осуществляется самостоятельно.<br />
Международный статус Левобережной части пока не вполне ясен в действующем в<br />
Приднестровье законодательстве.<br />
Механизм отчетности по управлению сайтом на Правобережье отсутствует.<br />
2.4. План зонирования<br />
2.4.1. Принципы зонирования<br />
• Зона особой охраны (А) – включает территории, особо важные для сохранения<br />
биологического и ландшафтного разнообразия, в том числе эталонные природные<br />
комплексы – 1801,89 га (1685,39 га – зона А на Правобережье и 116,5 га – в<br />
Приднестровье).<br />
В состав зоны предложены участки, мало измененные деятельностью человека, отдаленные<br />
и труднодоступные (или труднопроходимые), в силу этого пригодные для саморазвития<br />
и обеспечения надежной охраны.
330<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Критерии выделения:<br />
− типичность и редкость природного объекта;<br />
− высокий возраст и сохранность природной структура и состава древостоя;<br />
− присутствие многих охраняемых видов (Международный Красный список<br />
МСОП 14 , Европейские списки, Красные Книги Молдовы и Украины, учитывая положение<br />
сайта);<br />
− постоянное присутствие скоплений птиц водно-болотного комплекса;<br />
− возможность соблюдения предложенного режима охраны.<br />
Для территорий сайта выделены две подзоны:<br />
1. заповедная – старые леса природной структуры и особо ценные заболоченные участки;<br />
2. предварительной реконструкции, где необходимы санитарные мероприятия для<br />
усиления участия основной лесообразующей породы – дуба, удаления чужеродных<br />
пород, или для поддержки травяных экосистем.<br />
В зоне А разрешены доступ местного населения (за исключением заповедной)<br />
для сбора ягод, грибов, мелкого валежника; проведение исследований и мониторинг,<br />
посещение малых групп туристов (3-5 человек); сбор семенного материала<br />
древесных пород.<br />
В подзоне предварительной реконструкции разрешены лесохозяйственные мероприятия<br />
для поддержания природной структуры и обеспечения естественного развития,<br />
на травяных участках – выкос степей, лугов и тростника по специальной схеме и удаление<br />
кустарников.<br />
Все другие действия запрещены.<br />
• Основная буферная зона (В) – 3561,5 га (3029,5 га на Правобережье и 532 га в<br />
Приднестровье) – включает:<br />
– территории с более молодыми природными лесами, сохранившими типичность и<br />
облик, а также с модельными лесными посадками, соответствующими по составу<br />
и структуре природным лесам – 2763,4 га;<br />
– особо ценные экосистемы степной и луговой растительности.<br />
Критерии выделения:<br />
− типичность природного объекта;<br />
− присутствие охраняемых видов (Международный Красный список МСОП,<br />
Европейские списки, Красные Книги Молдова и Украины, учитывая положение<br />
сайта);<br />
− возможность соблюдения предложенного режима охраны и пользования.<br />
Зона предполагает естественное развитие экосистем или вмешательство/изменение в<br />
состав и структуру древостоя с целью поддержания и/или содействия восстановлению<br />
природных лесов, а также устойчивое пользование лесными и травяными ресурсами в<br />
соответствии с планом управления.<br />
В зоне В выделяются две функциональные подзоны:<br />
− самовосстановления, где вмешательство в развитие экосистем регламентировано<br />
планом управления и нормами устойчивого пользования.<br />
14 Международный Красный список МСОП – IUCN-2010; Европейские списки – Список строго охраяняемых видов<br />
Бернской конвенции – BC, Список видов Боннской конвенции – BM, Красная Книга Молдовы – RDM, Красная<br />
Книга Украины – RDU.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
331<br />
− содействия экологическому восстановлению (реконструкции) путем:<br />
• создания условий для усиления роли главной лесообразующих пород сопутствующих<br />
им пород, особенно содействие семенному возобновлению;<br />
• уменьшение доли сопутствующих пород, главным образом замена клена и<br />
ясеня на дуб, и постепенная замена производных кленовых и ясеневых лесов<br />
на дубовые;<br />
• изъятия чужеродных видов;<br />
• сдерживание смены типа экосистемы (предотвращение зарастания древеснокустарниковыми<br />
породами и опасного накопления растительных остатков) в<br />
нелесных территориях;<br />
В зоне В разрешены доступ местного населения и собирательство; проведение исследований<br />
и мониторинга, временное посещение группами туристов (по спецификации<br />
объектов); установленное планом управления лесное хозяйствование; предписанные<br />
меры реконструкции и поддержки; выпас и кошение в соответствии с нормативами,<br />
описанными в плане управления; охота в разрешенный период, за исключением<br />
весеннего.<br />
В зоне В, в целях сохранения биоразнообразия, запрещены удаление крупномерных<br />
древесных остатков вне нормативов устойчивого пользования, установленных планом<br />
управления; уничтожение дуплистых деревьев и крупного сухостоя; ненормированные<br />
выпас и сенокошение; строительство, за исключением пунктов наблюдения; стойловое<br />
содержание сельскохозяйственных и других животных; другие действия, разрушающие<br />
природное и культурного достояние.<br />
• Буферная зона с регламентированной экономической активностью и рекреацией<br />
(С) – 10079 га (7891,8 га на Правобережье и 1199 га в Приднестровье) 9441,6<br />
га в пределах природных комплексов и 637,5 га изолированных пастбищ).<br />
В зону С включены лесные, степные, луговые угодья, на вошедшие в зоны А и В, а также<br />
отдельные водоемы, для которых планом управления устанавливаются направления<br />
использования, рекомендованы изменения его характера (например, замены пастбищного<br />
пользования сенокосным) или введены отдельные ограничения. В зону С включены<br />
также отдельные территории, соответствующие по режиму зоне В, за исключением<br />
ограничений для присутствия посетителей и туристов.<br />
Зона С предназначена для устойчивого хозяйственного пользования, вводимого на<br />
основе планов лесохозяйственных органов и местной администрации по установленной<br />
ими схеме, утвержденной центральным органом охраны окружающей среды.<br />
Вместе, зоны с регламентированным пользованием и охраной составляют 15442,4 га<br />
(Рисунки 2 и 3 на цветной вставке).<br />
• Экономическая зона (D) – территория, не включенная в зоны А, В и С, где осуществляется<br />
любая деятельность, в соответствии с законодательством страны.
332<br />
2.4.2. Зонирование, общая характеристика зон<br />
15<br />
Зона А с T0 PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
(заповедная подзона – 475,9 га) и T 16 (подзона с реконструкцией – 701,3<br />
I<br />
га) включает самые ценные насаждения, или 17% лесов, управляемых Агентством “Молдсильва”<br />
в данной территории, в которых преобладают (426,1 га или 39,3%) дуб пушистый<br />
и дуб черешчатый (занимают 54,6% и 43,4% соответственно ). Около 34% приходятся на<br />
ясеневые насаждения, в которых доля участия дуба (преимущественно черешчатого) составляет<br />
10-30%. Есть также тополевые и ивовые леса.<br />
Ценность и сложность древостоев, включенных в зону А, обусловлены, в числе прочего,<br />
возрастными характеристиками, которые находятся в пределах 50 и 140 лет. Набольшую<br />
долю имеют древостои в возрасте 51-90 лет (68%), затем 91-110-летние (11,4%) и<br />
111-140-летние (1%).<br />
В зоне преобладают коренные насаждения (57,2%). Частично или полностью производные<br />
насаждения составляют 34,7%, а искусственные – 8,1%.<br />
К заповедной зоне отнесены также: фрагмент реки Днестр и прилегающего берега – 183,8га<br />
в пределах комплекса «Талмазские плавни», в основном в серии крутых излучин Днестра, и<br />
фрагмент Турунчука от порога до с. Глинное - 11 гa (ихтиологический заказник); заболоченные<br />
участки Болото Тогай – 47,2 га, Унгюл Рэскаец - 44,4 га, часть острова Дикуль – 43 га.<br />
Из лесных участков заповедной подзоны в Приднестровье отнесен участок 7,5 гa урочища<br />
Кицканская лесная дача.<br />
В пределах зоны А к подзоне с предварительной реконструкцией относятся также особо<br />
ценные участки экосистем, сохранение биоразнобразия и основных качеств которых<br />
в современных условиях требует регулярного вмешательства с элементами пользования:<br />
степи (Нагорный комплекс Попяска – 202,4 га); луга – на о. Дикуль – 55 га; тростниковые<br />
участки комплекса Тудора – Паланка (индекс XIII.А.2. в плане зонирования) - 432,4 га,<br />
«Ядро Айвазии» (X.А.4-1)- 8,1 га.<br />
Зона В с T I и T II включает 2763,4 га или 38,8% лесов, управляемых Агентством “Молдсильва”<br />
(Приложение 4). Остальная площадь – ценные травяные экосистемы (325,7 га).<br />
В этой зоне преобладают акациевые насаждения, составляющие 27,4% лесных территорий<br />
зоны (756,1 га), ясеневые насаждения занимают 20,3% (562 га), леса из дуба черешчатого<br />
и дуба пушистого занимают соответственно 16,7% (462 га) и 3,4% (92,8 га), тополя<br />
– 8,2% (225,4 га) и гледичии – 7,6% (211 га). Возраст насаждений зоны В находится в<br />
пределах 5-110 лет. Наибольшую долю имеют древостои в возрасте 51-90 лет (41,1%), затем<br />
идут 11-30-летние (29%), 31-50-летние (17,8%) насаждения.<br />
В зоне преобладают искусственные лесонасаждения (39,8%). Коренные лесонасаждения<br />
различной продуктивности составляют 22,3%, а частично или полностью производные<br />
– 37,9%.<br />
В Приднестровье к зоне отнесена основная часть урочища Кицканская лесная дача<br />
(391 га), южная часть острова Куца (43,3 га), канал между ним и островом Дикуль и прилегающий<br />
лесной участок на острове Дикуль (43 га), а также южный заболоченный участок<br />
урочища Саги (98 га).<br />
15 Тип функциональной категории T 0 – предусматривает для соответствующих насаждений исключение любых лесоводческих<br />
вмешательств или иных действий, которые могут нарушить экологическое равновесие.<br />
16 Тип функциональной категории T I – предусматривает, что насаждения предназначены для интегральной охраны<br />
природы. Они могут регулироваться путем хозяйственных мероприятий (рабоы по уходу и управлению), имеют<br />
режим контролируемого хозяйствования. В случае нарушенных лесных экосистем допускаются работы по экологической<br />
реконструкции, которыми достигается структура природного типа. Экологическая реконструкция<br />
это продолжительный процесс, обусловленный действительным состоянием данных насаждений.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
333<br />
Зона С с T включает 3172,5 га или 44,6% лесов Агентства “Молдсильва” в пределах сай-<br />
II<br />
та (Приложение 4). В этой зоне преобладают насаждения из белой акации (54,3%), дуба<br />
(11,6%), тополя (9,9%) и ясеня (9,7%). Остальные 14,5% заняты кленовыми, ореховыми и<br />
др. насаждениями. В пределах зоны возраст насаждений составляет от 1 года до 140 лет.<br />
Наибольшую долю имеют древостои 31-50 лет (36,9%), затем 11-30 летние (38,2%).<br />
По современному состоянию, леса зона С преимущественно представлены искусственными<br />
насаждениями (68,9%), включая 87,7% низко продуктивных. Частично или<br />
полностью производные составляют только 20,9%, коренные – 10,2%.<br />
Часть лесных насаждений относятся к прибрежным водозащитным зонам вдоль Днестра<br />
в секторе Кицканский лес (дача) – Комплекс «Талмазские плавни» и на острове Турунчук.<br />
Пастбища занимают 988,3 га, остальное – в основном дренированные земли с системой<br />
каналов Олэнешть-Крокмазской долине.<br />
Зона D<br />
Вне изученных природных комплесов в пределах зоны находятся небольшие притовоэрозионные<br />
лесопосадки (лесничества Талмаза и Олэнешть, лесной фонд примэрий).<br />
Здесь находятся также 238 га леса лесничества Кэушень вне выделенных природных комплексов,<br />
которые должны быть изучены и оценены. В настоящее время режим, соответствующий<br />
зоне B назначается для площади 48.6 га и зоны С – 189.4 га.<br />
2.4.3. Природные комплексы<br />
Нагорный комплекс «Копанка-Леунтя» - I<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, между селами Копанка и Леунтя, на склонах к долине<br />
старого русла р. Днестр.<br />
46° 41' 9" сш 29° 34' 5" вд<br />
Площадь и краткое описание. 2376,2 га, в том числе 1920,6 га лесных территорий. Комплекс<br />
включает лесное урочище «Копанка-Леунтя» и примыкающие к нему пастбища.<br />
Абсолютные высоты: 147 м<br />
Физическая структура<br />
Общее географическое<br />
описание<br />
Территория ядра расположена в юго-восточной части республики в 70 км<br />
к юго-востоку от мун. Кишинэу, в 12 км к югу от мун. Тираспол в пределах<br />
Нижнебыковской равнины<br />
Рельеф Водораздел рек Днестр и Ботна, а также правые склоны долины р. Ботна<br />
Бассейн Нижняя часть бассейна р. Днестр, в пределах долины р. Днестр и его правого<br />
притока – р. Ботна<br />
Общее геологическое Сложена песками, глинами, алевритами нерасчлененной толщи херсон-<br />
описание<br />
ского подъяруса – меотического яруса<br />
Характеристика ландшафта<br />
Твардицкая низменная равнина, сложенная глинами и алевритами, с обыкновенными<br />
и карбонатными черноземами на мощных лёссовидных суглинках<br />
Основные типы экосистем.<br />
Леса, приуроченные к склонам и водоразделам, представлены лесопосадками и естественными<br />
древостоями, многие из которых с нарушенной структурой и репродукцией, а также<br />
ценными участками сообществ дуба пушистого (Querscus pubescens) семенного возобновления.<br />
Типы лесных формаций: Чистые дубравы (61,3%) и Чистые дубравы и дуба пушистого<br />
(38,7%). Средний возраст: 33 года. Формула лесообразующих пород: 5SC2ST2STP1DT
334<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
1. Полуаридный (Quercus pubescens) куртиннй дубовый лес.<br />
2. Полуаридный дубовый лес (Quercus robur).<br />
3. Естественные и искусственные древесно-кустарниковые зарости на крутых<br />
склонах.<br />
Искусственные посадки<br />
4. Сложные лесопосадки.<br />
5. Плантации акации.<br />
6. Плантации сосны Палласа.<br />
Травянистые сообщества представлены 2 биотопами:<br />
7. Степные сообщества на полянах.<br />
8. Степные пастбища.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
Зообентос<br />
мые<br />
Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери<br />
Летучие<br />
мыши<br />
Общее 283 6 9 97 34 8<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 60 70 80 80 80<br />
Красная книга Молдовы 4 4 4 8 1<br />
Список МСОП 1 2 4<br />
Красная книга Европы 1 2<br />
Списки Бернской конвенции 2 7 69 16 8<br />
Списки Боннской конвенции<br />
20 8 8<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
2 2 2<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
1 7 9<br />
Директива об охране птиц 20<br />
Операционный список 17 1 4 26 2<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
11<br />
4 3 26 5 4<br />
Примеры редких видов растений: Amygdalus nana L., Asparagus tenuifolius Lam.,<br />
Cerastium ucrainicum Pacz. ex Klok., Colchicum triphyllum G. Kunze, Crambe tataria<br />
Sebeok, Crocus reticulatus Stev. ex Adam, Goniolimon besserianum (Schult.) Kusn.,<br />
Sternbergia colchiciflora Waldst. et Kit., Medicago rigidula (L.) All., Erodium ciconium (L.)<br />
L`Her. и др.<br />
Характерные и редкие виды животных.<br />
Насекомые - примеры редких видов: Lucanus cervus L., Callimorpha quadripunctaria<br />
Poda, Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L., Zerynthia polyxena Den. et Sch. Герпето- фаунаetofauna:<br />
Lacerta viridis, Bufo viridis, Hyla arborea, Natrix natrix. Примеры редких видов: Zamenis<br />
longissimus, Coronella austriaca. Птицы. Преимущественно птицы леса: Fringilla coelebs,<br />
Luscinia luscinia, Parus major, Turdus philomelos, Carduelis chloris, Emberiza citrinella и<br />
др. Примеры редких видов: Falco vespertinus, Coracias garrulus, Pernis apivorus, Aquila<br />
chrysaetos, Aquila pomarina, Aquila clanga, Falco cherrug, Hieraaetus pennatus. Звери. Характерные<br />
виды: Erinaceus europaeus, Talpa europaea, Sorex araneus, Dryomys nitedula,<br />
Apo<strong>de</strong>mus agrarius, Apo<strong>de</strong>mus sylvaticus, Apo<strong>de</strong>mus flavicollis, Clethrionomys glareolus, Sus<br />
scrofa, Capreolus capreolus, Cervus elaphus, Vulpes vulpes, Mustela nivalis, Mustela putorius,
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
335<br />
Nyctalus noctula, Pipistrellus pipistrellus, Pipistrellus pygmaeus, Plecotus austriacus, Eptesicus<br />
serotinus. Примеры редких видов: Felis silvestris, Myotis mystacinus, Nyctalus leisleri,<br />
Pipistrellus nathusii, Plecotus austriacus, Eptesicus serotinus.<br />
Земельная собственность. 1920,6 га лесных территорий находятся в собственности<br />
государства (Государственное предприятие по лесному хозяйству Тигина). Пастбища<br />
принадлежат коммунам Плоп-Штюбей и Леунтя.<br />
Общее состояние. Сохранились 60-100-летние сообщества дуба пушистого: Quercetum<br />
(pubescens) cornoso-cotinosum, Quercetum (pubescens) stepposum, Quercetum (pubescens)<br />
herbosum, присутствуют очень мелкие остепненные поляны и опушки. В прошлом<br />
леса почти полностью были представлены сообществами из дуба пушистого. Сегодня<br />
распространение коренных древостоев ограничено 28,3% площади территории, причем<br />
около 80% порослевого происхождения. Сокращение началось в середине 60-х годов<br />
прошлого столетия из-за антиэкологического лесоводческого менеджмента, когда<br />
были вырублены значительные участки природных лесов и заменены искусственными<br />
посадками экзотов (около 56% насаждений) - в основном акацией белой и в меньшей<br />
мере гледичией трехколючковой, сосной черной и орехом черным; искусственные<br />
насаждения составляют 33,5% лесопокрытой территории комплекса, большинство<br />
из них низкопроизводительные. В настоящее время 88% насаждений низкопроизводительные,<br />
что указывает на несоответствующие условия произрастания (62% территории<br />
составляют низкопроизводительные природные условия) и на уровень хозяйствования<br />
(неудачный подбор пород для лесокультурных работ, несвоевременность и качество<br />
хозяйственных рубок и т.д.).<br />
Социальное и экономическое значение. Территория может испольоваться в качестве<br />
генетического резервата, а также для посещения туристами с целью наблюдения и фотографирования<br />
ландшафта и редких видов (в период массового развития/цветения) растений<br />
и животных. Можно организовывать ночные прогулки по лесу с прослушиванием<br />
звуков летучих мышей при помощи ультразвуковых детекторов и отлов рукокрылых паутинными<br />
сетями. Некоторые виды животных (парнокопытные, заяц, лиса, фазан, голуби)<br />
являются объектами любительской охоты.<br />
Леса: Возможные доходы от использования продуктов леса (древесные продукты, недревесные<br />
продукты (фрукты, ягоды, лекарственные травы, охота), услуги и др.) в соответствии<br />
с действующим законодательством:<br />
– ежегодные доходы от заготовки и продажи древесных продуктов – 629,5 тыс. лей;<br />
– ежегодные доходы от заготовки и продажи недревесных продуктов – 28,4 тыс. лей;<br />
– ежегодные доходы от пользования в охотничьих целях – 604,4 тыс. лей;<br />
– всего доходов – 1262,2 тыс. лей.<br />
Зона А - I.А. (I.А.1.- I.А.5.)<br />
Площадь и краткое описание. 352,6 га. Зона представлена 5 элеменатми: I.А.1. «Верхние<br />
террасы» – выдел 6K (22 га); I.А.2. «Копанские гырнецы» – выделы 23E, 23K, 26D,<br />
26I, 26J, 26К, 26V, 27A, 27B, 27F, 27J, 27K, 28D, 28I, 28J, 28О, 37J, 38А, 38B, 38E, 38F, 38G, 38I<br />
(159.2 га); I.А.3. «Копанские дубравы» – выделы 29K, 29M, 29P, 29Q, 30A, 36B, 36G, 36J,<br />
36K, 36H, 37C, 37E (77,8 га); I.А.4. «Дубовые выделы» – выделы 33N, 34C, 34E, 34G, 34N,<br />
35E, 35F, 35G (33 га); I.А.5. Лесной фонд – выделы 12I, 12L, 15C (60,4 га).
336<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 187 4 7 61 26 8<br />
Оценка полноты данных<br />
(в %)<br />
80<br />
70 80 80 80<br />
Красная книга Молдовы 3 2 3 1<br />
Список МСОП 1 2<br />
Красная книга Европы 1 2<br />
Списки Бернской конвенции<br />
6 40 16 8<br />
Списки Боннской конвенции<br />
9 8 8<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
1 2 1<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
6 9 8<br />
Директива об охране птиц 14<br />
Операционный список 15 1 3 13 4 2<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
9<br />
2 2 13 4<br />
Примеры редких видов.<br />
Растения - Amygdalus nana L., Cerastium ucrainicum Pacz. ex Klok., Crocus reticulatus<br />
Stev. ex Adam, Crambe tataria Sebeok, Colchicum triphyllum G. Kunze, Amygdalus nana L.,<br />
Asparagus tenuifolius Lam., Dianthus leptopetalus Willd. Только в низовьях Днестра встречаются<br />
в Молдове Medicago rigidula (L.) All. и Erodium ciconium (L.) L`Her.<br />
Животные. Насекомые: Callimorpha quadripunctaria Poda, Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L.,<br />
Lycaena virgaureae L., Formica rufa L. Герпето- фауна: Zamenis longissimus, Coronella<br />
austriaca. Птицы: Pernis apivorus. Звери: Felis silvestris, Myotis mystacinus, Nyctalus leisleri,<br />
Pipistrellus nathusii.<br />
Общее состояние. Территория включает наиболее ценные высоковозрастные<br />
участки природных лесов из дуба пушистого. Встречаются мелкие остепненные поляны<br />
с участием первичного перистого ковыля украинского - Festuceto-Stipetum<br />
(ucrainica) herbosum.<br />
Зона В - I.В. (I.В.1.- I.В.5.)<br />
Площадь и краткое описание. 774,5 га. В значительной степени эти выделы имеют<br />
те же флористические характеристики, что и участки, предложенные в зону А. Назначение<br />
буферной зоны связано как с сохранением биологического разнообразия, так и<br />
с необходимостью защитить участки, подлежащие особой охране, от дальнейшей экспансии<br />
интродуцированной лесокультуры. В условиях сильно измененного лесного<br />
массива буферная зона имеет в данном случае первичный смысл. Поэтому для сохранения<br />
ее целостности, обеспечения восстановления леса исходного типа и с точки зрения<br />
целостности управления в зону включены небольшие фрагменты акации. С точки зрения<br />
фауны, участки зоны В.1-2. мало отличается от участков А.1-4. Участок В.1 приурочен<br />
к участку А.1. Участок В.2. объединяет, окаймляя, участки А.2-4. Зона представлена<br />
5 элеменатми: I.В.1. «Буферная зона Верхних террас», площадь – 44,5 га (квартал
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
337<br />
6, кроме выдела 6К) объединяет 4 участка; I.В.2. «Буферная зона природных резерватов<br />
Леунтя и Конанка –187,3га (квартал 8, 11, 12 (кроме I, L), 20 (D, E, V2, G), 21 (D, E); I.В.3.<br />
«Объеденяющая буферная зона», площадь – 353,8 га, включает 10 более мелких подразделений;<br />
I.В.4. площадь – 112,8 га (выдел 32A-S; 33A-L; 34 (кроме C, E, G); 35A-C, J, K, N,<br />
P); I.B.5. площадь – 76,1 га (квартал 31).<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 199 3 8 61 30 8<br />
Оценка полноты данных<br />
(в %)<br />
80<br />
60 80 80 80<br />
Красная книга Молдовы 1 3 3 1 1<br />
Список МСОП 1<br />
Красная книга Европы 1<br />
Списки Бернской конвенции 1 6 40 16 8<br />
Списки Боннской конвенции 9 8 8<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
1 1 2<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
1 6 9 8<br />
Директива об охране птиц 14<br />
Операционный список 7 3 13 5 2<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
5<br />
3 2 13 4<br />
Примеры редких видов.<br />
Растения - Amygdalus nana L., Cerastium ucrainicum Pacz. ex Klok., Goniolimon besserianum<br />
(Schult.) Kusn., Sternbergia colchiciflora Waldst. et Kit. и др.<br />
Животные. Насекомые: Zerynthia polyxena Den. et Sch., Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L., Lucanus<br />
cervus L. Герпето- фаунаetofauna: Zamenis longissimus. Птицы: Pernis apivorus. Звери:<br />
Felis silvestris, Myotis mystacinus, Nyctalus leisleri, Pipistrellus nathusii.<br />
Общее состояние. Сообщества кизилово-скумпиевого дубняка Quercetum (pubescens)<br />
cornoso-cotinosum, остепненного дубняка Quercetum (pubescens) stepposum и разнотравного<br />
дубняка Quercetum (pubescens) herbosum сохранились в виде мелких нарушенных фрагментов.<br />
Посадками белой акации занята небольшие участки, но акация активно внедряется<br />
в состав природных лесов, на поляны и опушки. Сообщества зоны поддерживают<br />
сохранение локальных популяций редких видов растений и животных, численность которых<br />
часто вызывает опасение.<br />
Зона С - I.С. (I.С.1.- I.С.5.)<br />
1249,1 га. В зону включеныа основная часть урочища Копанка-Леунтя, в том числе<br />
часть природного резервата «Копанка» и два примыкающих пастбища: I.C.1. Основная<br />
часть урочища (809,6 га); I.C.2. Пастбище коммуны Плоп-Штюбей на западной окраине<br />
леса (325 га); I.C.3. Перешеек между зоной А.3. и А.4 с их буферными территориями (части<br />
кварталов 29, 30, 36), площадью 74,3 га; I.C.4. Пастбище коммуны Леунтя на южной<br />
окраине леса (18 га); I.C.5. Южная окраина комплекса Копанка-Леунтя (22,2 га).
338<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
Зообентос<br />
мые<br />
Герпето-<br />
Птицы<br />
фауна<br />
Звери<br />
Летучие<br />
мыши<br />
Общее 203 7 97 34 6<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 50 80 80 80<br />
Красная книга Молдовы 1 7 1<br />
Список МСОП 4<br />
Красная книга Европы 1<br />
Списки Бернской конвенции<br />
4 67 16 6<br />
Списки Боннской конвенции 20 8 6<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
1 2<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
4 7 6<br />
Директива об охране птиц 18<br />
Операционный список 7 1 13 3<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
3<br />
0 26 2<br />
Примеры редких видов.<br />
Растения - Amygdalus nana L., Cerastium ucrainicum Pacz. ex Klok. и др.<br />
Животные. Герпетофауна: Coronella austiaca. Птицы: Falco vespertinus, Coracias<br />
garrulus, Pernis apivorus, Aquila chrysaetos, Aquila pomarina, Aquila clanga, Falco cherrug,<br />
Hieraaetus pennatus. Звери: Felis silvestris, Myotis mystacinus, Pipistrellus pipistrellus.<br />
Общее состояние. На преобладающих территориях естественные леса заменены посадками<br />
акации, есть мелкие вкрапления культур дуба черешчатого и сосны черной.<br />
Пастбища используются с превышением допустимых нагрузок.<br />
«ГРЭДИНА ТУРЧЯСКЭ» - II<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, лесохозяственное приедприятие «Тигина», Талмазское<br />
лесничество (кварталы 3-5)<br />
46° 40' 50" сш 29° 36' 5" вд<br />
Площадь и краткое описание. 251 га (212 га лесной фонд). Комплекс включает лендшафтный<br />
резерват «Грэдина Турчяскэ» c экосистемами пойменных лесов и старицу Днестра.<br />
Абсолютные высоты: 4-6 м.<br />
Физическая структура<br />
Общее географическое Территория ядра расположена в юго-восточной части республики в 70 км<br />
описание<br />
к юго-востоку от мун. Кишинэу в пределах Нижнебыковской равнины<br />
Рельеф Высокая пойма р. Днестр<br />
Бассейн Нижняя часть бассейна р. Днестр<br />
Общее геологическое Сложена песками, глинами, известняками верхней толщи херсонского<br />
описание<br />
подяруса миоцена
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Характеристика ландшафта<br />
Ландшафтная область Нижнеднестровской террасовой степной равнины<br />
Расширенная пойма р. Днестр, пойменно-луговыми, иловo-луговоболотными<br />
почвами, местами с тополевыми и ивовыми лесами и участками<br />
плавневых лугов и болот<br />
339<br />
Основные типы экосистем.<br />
Водные биотопы<br />
1. Битоп старицы (стоячие воды в длинном мендарирующем русле с сильно варьирующими<br />
глубинами).<br />
Пойменные леса. Типы лесных формаций: Şleauri <strong>de</strong> luncă – 100%. Средний возраст: 50<br />
лет. Формула лесообразующих пород: 6PLA3FR1ST. Леса представлены 2 биотопами<br />
2. Пойменный лес.<br />
3. Пойменный лес с доминировнаием ясеня.<br />
Искусственные посадки<br />
4. Одновидовые посадки Quercus robur, Fraxinus excelsior, Ulmus carpinifolia.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 158 6 30 17 99 24 10<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 70 70 70 80 80 80<br />
Красная книга Молдовы 4 4 3 9 1<br />
Список МСОП 2 1 2 1 1<br />
Красная книга Европы 2 1 1 1<br />
Списки Бернской конвенции 2 1 9 65 14 10<br />
Списки Боннской конвенции 28 10 10<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
2 2 4 1<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
10 10 10<br />
Директива об охране птиц 25<br />
Операционный список 8 6 5 31 4 4<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
7<br />
4 3 25 6<br />
Примеры редких видов: Epipactis purpurata Smith, Euonymus nana Bieb. - реликт, Salvinia<br />
natans (L.) All., Trapa natans L., Veratrum nigrum L., Vallisneria spiralis L., Utricularia vulgaris L.<br />
Характерные и редкие виды животных<br />
Насекомые – примеры редких видов: Lucanus cervus L., Oryctes nasicornis L., Elater<br />
ferrugineus L., Callimorpha quadripunctaria Poda. Гидробионты. Банальная фауна, характерная<br />
для водоемов подобного типа. Доминируют водные клопы Notonecta glauca,<br />
Ilyocoris cimicoi<strong>de</strong>s, Ranatra linearis, водные жуки и их личинки – Cybister laterimarginalis,<br />
Ilybius ater, Haliplus immaculatus, а также моллюски Viviparus viviparus, Anodonta piscinalis<br />
и стрекозы (личинки) Sympecma fusca и Calcolestes (Lestes) viridis. Герпетофауна. Обычные<br />
виды: Lacerta viridis, Natrix natrix, Hyla arborea. Примеры редких видов: Emys orbicularis.<br />
Птицы. Большое разнообразие лесных и водно-болотных видов, в том числе и редких.<br />
Преимущественно встречаются птицы леса: Fringilla coelebs, Luscinia luscinia, Parus major,<br />
Turdus philomelos, Carduelis chloris, Emberiza citrinella и др., из водно-болотных - Podiceps<br />
cristatus, Fulica atra, Ixobrychus minutus, Galinulla chloropus. Примеры редких видов: Falco
340<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
vespertinus, Pernis apivorus, Aquila pomarina, Falco cherrug, Egretta alba, Ciconia nigra, Cygnus<br />
olor, Cygnus cygnus. Звери. Характерные виды: Erinaceus europaeus, Talpa europaea, Sorex<br />
araneus, Dryomys nitedula, Apo<strong>de</strong>mus agrarius, Apo<strong>de</strong>mus sylvaticus, Apo<strong>de</strong>mus flavicollis,<br />
Clethrionomys glareolus, Sus scrofa, Capreolus capreolus, Cervus elaphus, Vulpes vulpes, Mustela<br />
nivalis, Mustela putorius, Nyctalus noctula, Nyctalus leisleri, Pipistrellus pygmaeus, Pipistrellus<br />
nathusii, Pipistrellus pipistrellus, Plecotus austriacus, Eptesicus serotinus, Myotis daubentonii.<br />
Примеры редких видов: Felis silvestris, Myotis mystacinus, Myotis dasycneme.<br />
Земельная собственность. Земли находятся в собственности государства (Государственное<br />
предприятие по лесному хозяйству Тигина).<br />
Общее состояние. Сохранились разной степени нарушенности сукцессионные леса<br />
из тополя белого Populetum (alba) rubosum, а также представленные только на Нижнем<br />
Днестре сообщества Fraxineto (excelsior)-Populetum (alba) ulmosum); местами присутствует<br />
дуб черешчатый. Fraxinus-доминирующие сообщества прибрежной полосы существуют<br />
в узком диапазоне условий и охраняются в Европе; здесь они могут иметь также искусственное<br />
происхождение. Около 90% лесов порослевого происхождения, коренные<br />
составляют 56%, производные – 33%, искусственные насаждения – 11%. Локальные популяции<br />
редких Euonymus nana Bieb., Epipactis purpurata Smith. и Veratrum nigrum L., произрастающего<br />
на территории комплекса на южном пределе ареала, крайне малочисленны<br />
и вызывают опасения. Старица Днестра – биотоп с довольно разнообразной водной<br />
растительностью, массово развивающейся в период высоких паводков, берега и мелководья<br />
покрыты сообществами травяных болот.<br />
Социальное и экономическое значение. Посещения туристами для наблюдения и<br />
фотографирования ландшафта и редких видов растений (в период массового развития)<br />
и животных, в том числе ночные прогулки с прослушиванием звуков летучих мышей<br />
при помощи ультразвуковых детекторов. Объектами любительской охоты являются парнокопвтные,<br />
лиса, заяц, фазан и голуби.<br />
Леса. Возможные доходы от использования продуктов леса (древесные продукты, недревесные<br />
продукты (фрукты, ягоды, лекарственные травы, охота), услуги и др.) в соответствии<br />
с действующим законодательством:<br />
1. ежегодные доходы от заготовки и продажи древесных продуктов – 69,6 тыс. лей;<br />
2. ежегодные доходы от заготовки и продажи недревесных продуктов – 3,1 тыс. лей;<br />
3. ежегодные доходы от пользования в охотничьих целях – 66,8 тыс. лей;<br />
4. всего доходов – 139,5 тыс. лей.<br />
Зона A - II.A. (II.A.1.- II.A.2.)<br />
Площадь и краткое описание.<br />
50,1 га. Включает 2 участка природных лесов: II.A.1. (15 га лесного фонда) – дальняя<br />
часть 3 квартала - 3U; II.A.2. (35,1 га) - квартал 5 выделы S, V и W.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
Зообентос<br />
мые<br />
Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 75 5 8 92 24 10<br />
Оценка полноты данных (в<br />
%)<br />
80<br />
70 80 80 80<br />
Красная книга Молдовы 3 1 5 1<br />
Список МСОП 1 2 1 1
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
Зообентос<br />
мые<br />
Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Красная книга Европы 1 1 1<br />
Списки Бернской конвенции<br />
1 4 59 14 10<br />
Списки Боннской конвенции<br />
23 10 10<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
2 1 4 1<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
5 10 10<br />
Директива об охране птиц 21<br />
Операционный список 1 1 3 24 4 2<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
4 1 20 6<br />
341<br />
Примеры редких видов<br />
Растения - Clematis vitalba L.<br />
Животные. Насекомые: Callimorpha quadripunctaria Poda, Lucanus cervus L., Oryctes<br />
nasicornis L., Elater ferrugineus L. Герпетофауна: Emys orbicularis. Птицы: Falco vespertinus,<br />
Pernis apivorus, Falco cherrug, Egretta alba, Ciconia nigra, Cygnus olor. Звери: Felis silvestris,<br />
Myotis mystacinus, Myotis dasycneme.<br />
Общее состояние. Включает 2 участка природных высоковозрастных (95-100 лет) лесов,<br />
мало нарушенных, местами диких. В тополевых лесах явно доминирует тополь белый<br />
(9Тб1Рт, 10Тб). Выявлен фрагмент ясеневого леса, в котором дуб черешчатый составляет<br />
20% древостоя (8Я2Дч) – вероятно максимальное присутствие в плавневых лесах<br />
на Нижнем Днестре.<br />
Зона В - II.В. (II.В.1.- II.В.3.)<br />
Площадь и краткое описание.<br />
102,2 гa, в том числе 62,2 га лесной территории. Включает Старое русло Днестра (40 га)<br />
на всем протяжении урочища, включенное в II.В.3. и 2 участка природных лесов: II.В.1.<br />
24,3 га лесного фонда – часть верхнего меандра, кроме зоны А; II.В.2. - 37,9 га лесного<br />
фонда - квартал 5 в нижнем меандре Старицы.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 108 5 30 14 92 24 10<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 70 70 80 80 80<br />
Красная книга Молдовы 2 4 2 5 1<br />
Список МСОП 2 1 2 1 1<br />
Красная книга Европы 2 1 1 1<br />
Списки Бернской конвенции 2 1 7 59 14 10<br />
Списки Боннской конвенции 23 10 10<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
2 2 4 1
342<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
8 10 10<br />
Директива об охране птиц 21<br />
Операционный список 6 1 4 24 4 2<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
3<br />
4 2 20 6<br />
Примеры редких видов.<br />
Растения - Salvinia natans (L.) All., Trapa natans L., Veratrum nigrum L.<br />
Животные. Насекомые: Callimorpha quadripunctaria Poda, Lucanus cervus L., Oryctes<br />
nasicornis L., Elater ferrugineus L. Герпето- фаунаetofauna: Emys orbicularis. Птицы: Falco<br />
vespertinus, Pernis apivorus, Falco cherrug, Egretta alba, Ciconia nigra, Cygnus olor. Звери: Felis<br />
silvestris, Myotis mystacinus, Myotis dasycneme.<br />
Общее состояние. Включает участки разновозрастных природных лесов. Наиболее<br />
ценны 99-летние сообщества с доминированием тополя белого (9PLA1DT) и ясеня<br />
(8 FR1ST1ULC). В толще виды и на ее поверхности старого русла Днестра сформировалась<br />
богатая водная растительность (Lemnetum minoris, Certophylletum <strong>de</strong>mersi, Myrophylleto<br />
(spicata)-Potamogetonetum (pectinati), Salvinetio (natans)-Spiro<strong>de</strong>letum (polyrrhiza), здесь отмечены<br />
крупные скопления редких видов - Salvinia natans (L.) All. и Trapa natans L., берега<br />
и мелководья заняты сообществами Phragmitetum australisi, Typhaetum angustifoliae,<br />
Schoenoplectetum tabernaemontani, Schoenoplectetum lacustris, Bolboschoenetum maritimi. На<br />
довольно протяженных участках старица сильно обмелена или полностью высохла и заросла<br />
водно-болотной и луговой растительностью.<br />
Зона С - II.С. (II.С.1.-II.С.3.)<br />
Площадь и краткое описание. 98,7 га. Включает лесные территории кварталов 3-5. На<br />
окраине квартала 5 находится традиционное место детского летнего отдыха - лагерь скаутов.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 114 1 17 17 92 22 9<br />
Оценка полноты данных (в %) 70 70 70 80 80 80<br />
Красная книга Молдовы 4 3 5 0<br />
Список МСОП 2 1 2 1<br />
Красная книга Европы 2 1 0<br />
Списки Бернской конвенции 2 9 59 13 9<br />
Списки Боннской конвенции 23 10 9<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
2 3 0<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
10 9 9<br />
Директива об охране птиц 21<br />
Операционный список 8 1 5 24 3 2<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
7<br />
3 20 5
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
343<br />
Примеры редких видов.<br />
Растения - Epipactis purpurata Smith, Euonymus nana Bieb., Salvinia natans (L.) All., Trapa<br />
natans L., Veratrum nigrum L.<br />
Животные. Насекомые: Catocala sponsa L. Герпетофауна: Emys orbicularis. Птицы:<br />
Falco vespertinus, Pernis apivorus, Falco cherrug, Egretta alba, Ciconia nigra, Cygnus olor. Звери:<br />
Felis silvestris, Myotis mystacinus.<br />
Общее состояние. Включает разновозрастные плавневые леса с доминированием<br />
тополя белого (9PLA1DT, 9PLA1ST, 9PLA1FR), ясеня (7FR3ULC, 6FR3ST1DT), вяза<br />
(7ULC3FR, 6ULC3FR1PLA), а также искусственные посадки, в некоторых преобладают<br />
виды природной флоры - дуб черешчатый (9ST1GL), ясень (9FR1DT). Территория используется<br />
для отдыха местных жителей и выпаса домашних животных. Некоторые<br />
фрагменты старицы вне урочища сильно обмелены или полностью обезвожены, в связи<br />
с чем необходима реконструкция для углубления русла и обеспечения связи с рекой.<br />
Комплекс «ТУФА – СТЫНКА ТАЛМАЗ» - III<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, в окрестностях сел Талмаза и Грэдиница<br />
46° 38` 37`` сш 29° 37` 6`` вд<br />
Площадь и краткое описание. 930,49 га (лесные территории – 595 га). Объединяет<br />
небольшие урочища «Валя Стыней», «Туфа», «Стынка Талмаз» между селами Леунтя и<br />
Талмаза, а также урочище «Моара Векe», расположенное над селом Талмаза и имеющее,<br />
главным образом, противоэрозионное значение. Включено пастбище, прилегающее к<br />
урочищу «Моара Веке» с юга.<br />
Абсолютные высоты: 136 – 149 м<br />
Физическая структура<br />
Общее географическое<br />
описание<br />
Территория ядра расположена в юго-восточной части республики в 72 км<br />
к юго-востоку от мун. Кишинэу, в 19 км к югу от мун. Тираспол, западный<br />
участок в пределах Нижнебыковской равнины, восточный участок в пределах<br />
северо-восточной части Когылникской равнины<br />
Рельеф Водораздел рек Днестр и Бабей и правых склонах р. Днестр<br />
Бассейн Нижняя часть бассейна р. Днестр<br />
Общее геологическое Сложена песками, глинами, алевритами нерасчлененной толщи херсон-<br />
описание<br />
ского подъяруса – меотического яруса<br />
Характеристика ланд- Твардицкая низменная равнина, сложенная глинами и алевритами, с обыкношафтавенными<br />
и карбонатными черноземами на мощных лёссовидных суглинках<br />
Основные типы экосистем.<br />
Леса, приуроченные к склонам и водоразделам, представлены преимущественно<br />
естественными, но с нарушенной структурой и репродукцией сообществами довольно<br />
высоких возрастов в диапазоне 65-100 лет. Сохранились ценные участки лесов из<br />
дуба пушистого (Querscus pubescens) семенного происхождения со степными полянами<br />
с редкими в Молдове видами. Типы лесных формаций: Чистые дубравы – 89,2%; Пойменные<br />
дубравы – 6,6%; Дубравы из дубы пушистого – 4,2%.. Средний возраст: 38 лет.<br />
Формула лесообразующих пород: 4SC2ST2FR1STP1DT.<br />
1. Полуаридный (Quercus pubescens) куртиннй дубовый лес.<br />
2. Полуаридный дубовый лес (Quercus robur).<br />
3. Естественные и искусственные древесно-кустарниковые зарости на крутых<br />
склонах.
344<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Искусственные посадки<br />
4. Сложные лесопосадки.<br />
5. Плантации акации.<br />
6. Плантации сосны Палласа.<br />
Травянистые сообщества полян представлены 2 биотопами:<br />
7. Степные сообщества на полянах<br />
8. Степные пастбища..<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
Зообентос<br />
мые<br />
Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 330 6 9 103 21 7<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 70 70 80 80 70<br />
Красная книга Молдовы 1 6 2 8 1<br />
Список МСОП 2 1 4 0<br />
Красная книга Европы 1 0<br />
Списки Бернской конвенции 2 6 73 12 7<br />
Списки Боннской конвенции<br />
22 0 7<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
4 1 1<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
1 7 6 7<br />
Директива об охране птиц 19<br />
Операционный список 18 6 3 27 4 1<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
10<br />
6 2 29 3<br />
Примеры редких видов растений: Achillea coarctata Poir., Adonis vernalis L., Amygdalus<br />
nana L., Asparagus officinalis L., Asparagus tenuifolius Lam., Cerastium ucrainicum Pacz. ex<br />
Klok., Crocus reticulatus Stev. ex Adam, Amygdalus nana L., Goniolimon besserianum (Schult.)<br />
Kusn., Sternbergia colchiciflora Waldst. et Kit.<br />
Характерные и редкие виды животных<br />
Насекомые - примеры редких видов: Cerambyx cerdo L., Lucanus cervus L., Oryctes<br />
nasicornis L., Morimus finereus Muls., Callimorpha quadripunctaria Poda, Xylocopa valga Gerst.<br />
Герпето- фаунаetofauna: Характерные виды: Lacerta viridis, Natrix natrix, Hyla arborea,<br />
Bufo viridis. Примеры редких видов: Emys orbicularis, Zamenis longissimus. Птицы. Характерны<br />
лесные, луговые и полевые виды, среди которых преобладают мелкие воробьиные.<br />
Разнообразно представлены птицы леса и открытых пространств. На миграциях<br />
встречаются виды различных таксономических групп. Примеры редких видов: Falco<br />
vespertinus, Coracias garrulus, Pernis apivorus, Aquila chrysaetos, Aquila pomarina, Aquila<br />
clanga, Falco cherrug, Hieraaetus pennatus, Circus cyaneus, Columba oenas. Звери. Характерные<br />
виды: Erinaceus europaeus, Talpa europaea, Sorex araneus, Dryomys nitedula, Apo<strong>de</strong>mus<br />
agrarius, Apo<strong>de</strong>mus sylvaticus, Apo<strong>de</strong>mus flavicollis, Clethrionomys glareolus, Sus scrofa,<br />
Capreolus capreolus, Cervus elaphus, Vulpes vulpes, Mustela nivalis, Mustela putorius, Nyctalus<br />
noctula, Pipistrellus pygmaeus, Plecotus austriacus, Eptesicus serotinus. Примеры редких видов:<br />
Felis silvestris, Myotis mystacinus, Pipistrellus pipistrellus.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
345<br />
Земельная собственность. 595,6 га покрытые лесной растительностью находятся в<br />
собственности государства (Государственное предприятие по лесному хозяйству Тигина).<br />
Пастбище находится в собственности коммуны Талмаза.<br />
Общее состояние. Сохранились компактные участки дубрав из дубов черешчатого<br />
и пушистого с остепненными полянами, представляющие ценность как остатки широко<br />
распространенного в прошлом лесо-полянного комплекса (гырнецов). Дубравы отличаются<br />
разной долей участия дуба пушистого и черешчатого (5St4Stp1Sc, 3St6Stp1Dt,<br />
8Stp2Ar, 9St1Dt, 7St2FR1Dt, 8Stp2Ar). Более половины лесов (60%) порослевого происхождения.<br />
Ширико распространены производные ценозы (24,8%), в которых доминирующая<br />
роль принадлежит ясеню (5Fr2Stp1Ar1St1Dt, 7Fr2St1Dt, 9Fr1Dt, 6FR4Ulc)<br />
или вязу (5Ulc4Fr1Dt, 7Ulc2Fr1Dt, 5Ulm2Stp2Fr1Ar, 8Ulc2Fr, 9Ulc1Dt). Довольно большие<br />
территории лесов вырублены и заменены посадками аборигенных пород (45%)<br />
и интродуценов (55%) – в основном акации белой, а также гледичии и ели (некоторые<br />
достигли возраста естественной спелости древостоя – около 60 лет), а также посадками<br />
аборигенных ясеня, вяза граболистного и тополя белого; последний характерен<br />
для пойменных местообитаний. В целом, коренные насаждения составляют только<br />
7,7%, искусственные насаждения – 67,5%. Практически все древостои низкопроизводительны<br />
(93% насаждений), что указывает на угнетающие условия произрастания,<br />
но и на уровень хозяйствования (неудачный подбор пород для лесокультурных работ,<br />
несвоевременность и неудовлетворительное качество хозяйственных рубок и др.); около<br />
10% составляют низкополнотные насаждения и редины; в некоторых насаждениях<br />
присуствует агрессивный клен американский (Acer negundo). Поляны с антропогенными<br />
вариантами первичных степей. Пастбище представляет собой старовозрастную залежь<br />
(10-12 лет).<br />
Социальное и экономическое значение. Сохранение в качестве генетического резервата<br />
ценозообразователей лесной и степной растительности, редких и исчезающих видов<br />
растений. Использование для посещения туристами с целью наблюдения и фотографирования<br />
ландшафта и редких видов (в период массового развития/цветения) растений<br />
и животных. Встречаются объекты любительской охоты - парнокопытные, лиса,<br />
заяц, голуби, фазан.<br />
Леса. Возможные доходы от использования продуктов леса (древесные продукты, недревесные<br />
продукты (фрукты, ягоды, лекарственные травы, охота), услуги и др.) в соответствии<br />
с действующим законодательством:<br />
– ежегодные доходы от заготовки и продажи древесных продуктов – 195,4 тыс. лей;<br />
– ежегодные доходы от заготовки и продажи недревесных продуктов – 8,8 тыс. лей;<br />
– ежегодные доходы от пользования в охотничьих целях – 187,6 тыс. лей;<br />
– всего доходов – 391,8 тыс. лей.<br />
Зона А - III.А. (III.А.1.- III.А.6.)<br />
Площадь и краткое описание.<br />
131,5 га лесного фонда. Зона представлена 6 элеменатми: III.А.1. «Дубрава Валя<br />
Стыней» - выделы 49С и 49I (19,4 га); III.А.2. «Дубрава Туфа» - выдел 51F (16,2 га);<br />
III.А.3. «Стынка Старого Днестра» - выделы 41I, 41U, 41V; 42A, 42B, 42H (65,9 га);<br />
III.А.4. Выделы 44F, 44G, 44I (3,8 га). III.А.5. Выделы 44S, 44V; 46B (6,6 га). III.А.6.<br />
Выдел 43А (19,6 га).
346<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
Птицы<br />
фауна<br />
Звери<br />
Летучие<br />
мыши<br />
Общее 272 5 7 103 19 7<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 60 80 80 70<br />
Красная книга Молдовы 1 5 1 8 1<br />
Список МСОП 2 4 0<br />
Красная книга Европы 0<br />
Списки Бернской конвенции 2 4 73 11 7<br />
Списки Боннской конвенции<br />
22 8 7<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
3 1 1<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
1 4 6 7<br />
Директива об охране птиц 19<br />
Операционный список 18 2 27 4 1<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
10<br />
5 1 29 3<br />
Примеры редких видов.<br />
Растения - Achillea coarctata Poir., Adonis vernalis L., Asparagus officinalis L., Asparagus<br />
tenuifolius Lam., Cerastium ucrainicum Pacz. ex Klok., Crocus reticulatus Stev. ex Adam, Amygdalus<br />
nana L., Goniolimon besserianum (Schult.) Kusn., Sternbergia colchiciflora Waldst. et Kit.<br />
Животные. Насекомые: Cerambyx cerdo L., Lucanus cervus L., Oryctes nasicornis L.,<br />
Morimus finereus Muls., Xylocopa valga Gerst. Герпето- фаунаetofauna: Zamenis longissimus.<br />
Птицы: Aquila clanga, Falco cherrug, Falco vespertinus, Coracias garrulus, Pernis apivorus,<br />
Aquila chrysaetos, Aquila pomarina, Hieraaetus pennatus, Circus cyaneus, Columba oenas. Звери:<br />
Felis silvestris, Myotis mystacinus, Pipistrellus pipistrellus.<br />
Общее состояние. Территория включает ценные 65-100-летние участки природных лесов<br />
из дуба пушистого и дуба черешчатого (5St4Stp1Sc, 6Stp3St1Dt), а также ясеневые леса<br />
с примесью дуба пушистого и черешчатого (5Fr2Stp1Ar1St1Dt, 7Fr2St1Dt, 9Fr1Dt). Встречаются<br />
очень мелкие степные поляны с участием перистых ковылей – эдификаторов первичных<br />
степей, в составе травостоя сохранились типично степные и редкие виды растений.<br />
Зона В - III.В. (III.В.1.- III.В.6.)<br />
Площадь и краткое описание. 136,1 га. Предназначена для защиты зоны А и восстановления<br />
природных лесов и полян. Территория объединяет и окаймляет участки<br />
зоны строгой охраны III.А. Зона представлена 4 элеменатми: III.В.1. «Буферная зона<br />
Валя Стыней», расположена близ участка зоны строгой охраны III.А.1., включает выделы<br />
49Н (0,9 га); III.В.2. Объединяет участки 48V и 48W (6,4 га). III.В.3. «Буферная зона<br />
Валя Стыней» объединяет участки зоны строгой охраны III.А.4. и III.А.5., включает лесные<br />
территории квартала 44 (E, D, K, N, O, P) (13,3 га); III.В.4. «Буферная зона Стынка<br />
Талмаз» объединяет участки зоны строгой охраны урочища, включает квартал 41, кроме<br />
зоны А, площадью 38,4 га; III.В.5. «Буферная зона Стынка Талмаз» объединяет участки<br />
зоны строгой охраны урочища, включает квартал 42, кроме зоны А, площадью 24,3 га;<br />
III.В.6. территория квартала 51 (29,6 га).
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
Зообентос<br />
мые<br />
Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 200 8 97 16 7<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 60 80 80 70<br />
Красная книга Молдовы 1 6 0<br />
Список МСОП 1 4 0<br />
Красная книга Европы 1 0<br />
Списки Бернской конвенции 5 68 10 7<br />
Списки Боннской конвенции<br />
20 0 7<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
1 0<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
6 6 7<br />
Директива об охране птиц 17<br />
Операционный список 8 3 26 4 1<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
7<br />
2 27 3<br />
347<br />
Примеры редких видов.<br />
Растения - Adonis vernalis L., Amygdalus nana L., Asparagus officinalis L., Crocus<br />
reticulatus Stev. ex Adam, Cerastium ucrainicum Pacz. ex Klok., Goniolimon besserianum<br />
(Schult.) Kusn.<br />
Животные. Птицы: Aquila clanga, Falco cherrug, Falco vespertinus, Coracias garrulus,<br />
Pernis apivorus, Aquila chrysaetos, Aquila pomarina, Hieraaetus pennatus. Герпетофауна:<br />
Zamenis longissimus. Звери: Felis silvestris, Myotis mystacinus, Pipistrellus pipistrellus.<br />
Общее состояние. В зону включены естественные леса разнообразные по составу и<br />
структуре (8Stp2Ar, 7Ulc2Fr1Dt, 5Ulm2Stp2Fr1Ar, 5Fr4Ulc1Dt, 8Stp1St1Dt, 7St2FR1Dt,<br />
10Stp), некоторые засорены интродуцентами (3FR3Stp3Sc1Ar, 6Fr3Sc1Ar); значительные<br />
площади заняты разновозрастными лесопосадками (10Gl, 8Gl1St1Fr, 8Mo1Pla1Dt,<br />
10Pl, 9Mo1Sc, 10Sc, 8Gl2Sc, 6Sc4Gl). Встречаются немногочисленные степные поляны с<br />
участием эдификаторов первичных степей перистых ковылей и вторичные степи с богатым<br />
разнотравьем.<br />
Зона С - III.С. (III.С.1.- III.С.5.)<br />
Площадь и краткое описание. 662,89 га. Предназначена для защиты зоны В и хозяйственного<br />
использования. Зона включает лесоохотничьи угодья (231 га) Общества охотников<br />
и рыболовов вместе с фермой по разведению фазана (50 квартал), а также памятник<br />
садово-паркового искусства «Леунтя» (21,49 га). Зона представлена 6 элементами,<br />
общей площадью 410,4 га: III.С.1. «Валя Стыней», площадь – 213,8 га (кварталы 44-48<br />
и частично 49, кроме зоны A); III.С.2. 5 га, включает лесные территории квартала 44<br />
(выделы H, J, M); III.С.3. 24,1 га – фрагменты разреженных посадок, преимущественно<br />
интродуцентов в квартале 40; III.С.4. 0,3 га – лесной выдел квартала 51V; III.С.5. 79,2<br />
га – лесное урочище «Моара Веке»; III.С.6. (88 га) пастбище, прилегающее к урочищу<br />
«Моара Веке» с юга.
348<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
Зообентос<br />
мые<br />
Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 234 3 7 97 21 6<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 70 80 80 70<br />
Красная книга Молдовы 3 1 6 1<br />
Список МСОП 4 0<br />
Красная книга Европы 1 0<br />
Списки Бернской конвенции<br />
5 68 12 6<br />
Списки Боннской конвенции<br />
20 6 6<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
2 1 1<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
6 6 6<br />
Директива об охране птиц 17<br />
Операционный список 5 2 26 4<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
5<br />
3 1 27 2<br />
Примеры редких видов<br />
Растения - Asparagus officinalis L., Crocus reticulatus Stev. ex Adam, Cerastium ucrainicum<br />
Pacz. ex Klok., Goniolimon besserianum (Schult.) Kusn.<br />
Животные. Насекомые: Lucanus cervus L., Xylocopa valga Gerst., Callimorpha<br />
quadripunctaria Poda. Герпетофауна: Zamenis longissimus. Птицы: Falco vespertinus,<br />
Coracias garrulus, Hieraaetus pennatus, Aquila clanga, Falco cherrug, Circus cyaneu. Звери: Felis<br />
silvestris, Myotis mystacinus, Pipistrellus pipistrellus.<br />
Общее состояние. Растительность представлена главным образом насаждениями<br />
акации белой, гледичии, ореха грецкого, культурами дуба черешчатого разного возраста<br />
(10Sc, 9Sc1Dt, 8Gl2Sc, 10Gl, 10NU, 10Pl, 10St). Пастбище представляет собой стровозрастую<br />
залежь с травостоем низкого кормового качества из-за стравленности и присутствия<br />
сорняков.<br />
Комплекс «Талмазские плавни» - IV<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, пойма реки Днестр между селами Талмаза и Чиобурчиу<br />
46° 38' 58" сш 29° 45' 9" вд<br />
Площадь и краткое описание. 1686.48 га (1126 га лесных территорий - урочище «Талмазские<br />
плавни»). Включает 3 сектора: 1. Урочище “Талмазские плавни”, расположенное<br />
в крупной излучине Днестра с несколькими глубокими меандрами (включает ресурсный<br />
резерват). 2. Первый меандр реки (прилегает к урочищу выше по течению) в настоящее<br />
время заброшенный и периодически затопляемый. Эти сектора входят в коммуну Талмаза.<br />
3. Часть урочища, которая относится к коммуне Чиобурчиу, частично находится в<br />
составе гослесфонда, частично – в составе сельскохозяйственных земель, подпадающих<br />
под ограничения пользования в береговой водоохранной полосе.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Абсолютные высоты: 1,4 – 9 м<br />
Физическая структура<br />
Общее географическое<br />
описание<br />
Территория ядра расположена в юго-восточной части республики в 80 км<br />
к юго-востоку от мун. Кишинэу, в 22 км к юго-востоку от мун. Тираспол в<br />
пределах северо-восточной части Когылникской равнины<br />
Рельеф Высокая пойма р. Днестр<br />
Бассейн Нижняя часть бассейна р. Днестр<br />
Общее геологическое Сложена песками, глинами, известняками верхней толщи бессарбского<br />
описание<br />
подяруса сарматского яруса миоцена<br />
Характеристика ланд- Нижнеднестровская пойма с пойменно-луговыми и иловато-болотными пошафтачвами,<br />
плавневыми лесами и травяными болотами<br />
349<br />
Основные типы экосистем.<br />
Водные биотопы<br />
1. Река- экосистема сегмента Днестра.<br />
2. Пойменные постоянные и полупересыхающие озера и лужи (мелководные стоячие<br />
пресные воды). Экосистема данного плавневого комплекса особенно разнообразна<br />
за счет видового богатства водорослей (1300 видов и подвидов) и высшей<br />
водной растительности, фито- и зоопланктона; соотношение «семейства: роды:<br />
виды составляет 1:4:10, что свидетельствует о высоком своеобразии.<br />
3. Канал, с постоянно возникающей связью с рекой.<br />
4. Водная растительность, развивающаяся в толще воды и на ее поверхности –<br />
массовые заросли рдестов, водная поверхность часто почти сплошь затянута ряской<br />
и сальвинией.<br />
Пойменные леса. Типы лесных формаций: Чистые дубравы – 0,2%; Пойменные дубравы<br />
– 61,3%; Чистые тополевники – 30,6%; Тополево-ивовые леса -7,9%. Средний возраст:<br />
39 лет. Формула лесообразующих пород: 4PLA4FR1PLN1SA. Представлены 3 биотопами:<br />
5. Пойменный лес.<br />
6. Прибрежный ивовый лес.<br />
7. Сообщества кустарниковых видов Salix (S. triandra и S. purpurea.) по берегам водоемов<br />
и в местах длительного сохранения болотин.<br />
8. Пойменный лес с доминировнаием ясеня.<br />
Искусственные посадки<br />
9. Одновидовые посадки Populus alba, P. nigra, Quercus robur, Fraxinus excelsior.<br />
Травянистая растительность представлена сообществами лугов (заболоченные, сырые<br />
и влажные) и травяных болот (водно-болотная растительность):<br />
10. Высокотравне пойменные луга.<br />
11. Пойменные луговые пастбища.<br />
12. Влажные луга и болота.<br />
13. Тростниковые заросли.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 290 19 45 14 200 54 14<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 80 60 80 95 80 85<br />
Красная книга Молдовы 4 12 2 20 8 2<br />
Список МСОП 2 2 1 6 5 3
350<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Красная книга Европы 2 2 1 1 5 4<br />
Списки Бернской конвенции 2 5 8 119 28 14<br />
Списки Боннской конвенции 30 13<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
3 2 4 3<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
2 1 9 15 14<br />
Директива об охране птиц 22<br />
Операционный список 7 19 1 4 45 16 7<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
4<br />
10 2 29 9<br />
Примеры редких видов растений: Nymphaea alba L., Salvinia natans (L.) All., Trapa<br />
natans L., Vitis sylvestris C.C.Gmel.<br />
Характерные и редкие виды животных<br />
Гидробионты - примеры редких видов: Hirudo medicinalis. Насекомые - примеры редких<br />
видов: Mantis religiosa L., Coenagrion mercuriale Charp., Lucanus cervus L., Callimorpha<br />
quadripunctaria Poda, Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L., Saturnia pyri Denis et Schiff., Zerynthia polyxena<br />
Den. et Sch., Bombus argillaceus Scop., Xylocopa valga Gerst. Герпетофауна: Характерные<br />
виды: Natrix natrix, Natrix tessellata, Hyla arborea, Bufo viridis. Примеры редких видов:<br />
Emys orbicularis. Птицы. Характерны лесные, луговые, водно-болотные и полевые птицы,<br />
среди которых преобладают мелкие воробьиные. Наиболее обильны и разнообразно<br />
представлены птицы лесного, водно-болотного и лугового комплекса. Часто встречаются<br />
различные виды цапель, дятлы, совы, ракши, фазан. На миграциях обычны кулики,<br />
утки, хищники. Примеры редких видов: Aquila clanga, Aytha nyroca, Coracias garrulous,<br />
Phalacrocorax pygmeus, Falco vespertinus , Pernis apivorus, Aquila chrysaetos, Aquila pomarina,<br />
Hieraaetus pennatus, Pandion haliaetus, Circus cyaneus, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Ciconia nigra, Cygnus<br />
olor, Cygnus cygnus, Crex crex. Звери. Характерные виды: Erinaceus europaeus, Talpa europaea,<br />
Sorex araneus, Dryomys nitedula, Apo<strong>de</strong>mus agrarius, Apo<strong>de</strong>mus sylvaticus, Apo<strong>de</strong>mus flavicollis,<br />
Clethrionomys glareolus, Sus scrofa, Capreolus capreolus, Cervus elaphus, Vulpes vulpes, Mustela<br />
nivalis, Mustela putorius, Nyctalus noctula, Nyctalus leisleri, Pipistrellus pygmaeus, Pipistrellus<br />
nathusii, Pipistrellus pipistrellus, Plecotus austriacus, Myotis mystacinus. Для данной территории<br />
также характерны виды рукокрылых, которые предпочитают селиться близко к воде,<br />
и охотничьи территории которых связаны с водой, как например Myotis daubentonii и<br />
Myotis dasycneme. Открытые участки леса используются в качестве охотничьих угодий<br />
синантропными видами рукокрылых, как например Eptesicus serotinus и Pipistrellus kuhlii.<br />
Примеры редких видов: Felis silvestris, Myotis dasycneme, Nyctalus lasiopterus.<br />
Земельная собственность. 1126 га покрытые лесной растительностью находятся в<br />
собственности государства (Государственное предприятие по лесному хозяйству Тигина)<br />
Пастбища принадлежат коммунам с. Талмаза и с. Чиобурчиу.<br />
Общее состояние. Преобладающая часть территории занята плавневыми лесами, периодически<br />
затопляемыми в период паводков, представленная сообществами формаций<br />
Populeta (alba) - 9Pla1Sa, 7Pla1Pa2Ulv, 7Pla3Fr, 7Pla2Fr1Dt, 6Pla1Pa2Fr1Ulv, 5Pla1Pa2Fr2Ulv,<br />
4Pla4Fr2Ulv, 5Pla3Fr2Ulv, Saliceta (alba) - 8Sa2Pla, 8Sa2Fr, 6Sa3Pla1Ulv, 7Sa1Ulv1Pla1Dt,<br />
5Sa4Pla1Dt, 5Sa4Pla1Dt и Fraxineta - 8Fr1Pla1Ulv, 8Fr2St, 8Fr2Ulv, 7Fr2Ulv1Pla,
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
351<br />
7Fra1Pla1Sa1Dt, 7Fr2Ulv1Dt, 6Fr1Ulv1St2Pla, 6Fr2Pla2Ulv, 5Fr4Pla1Dt, 4Pla3Fr2Ulv1Sa,<br />
4Fr2Ulv3Pla1Sa, а также посадками аборигенных пород Populus alba, Quercus robur,<br />
Fraxinus excelsior, Ulmus laevis и интродуцентов - Populus hybridus, Gleditsia triacanthos.<br />
Многие участки лесов засорены Acer negundo, его участие в древостое варьирует в пределах<br />
10-100% - 10Ara, 8Ara1Pla1Fr, 7Ara2Pla1Dt, 7Ara2Fr1Pla, 5Pla3Fr2Ara, 4Fr3Ara2Ulv,<br />
5Pla2Fr2Ara1Ulv, 6Sa2Pla1Ulv1Ara. Около 77% всех древостоев порослевого происхождения.<br />
Коренные леса составляют всего 16,1%, производные – 63,2% (почти половина<br />
из них низкопроизводительные) и искусственные насаждения – 20,7% (большинство<br />
из них низкопроизводительные). Половина (58,8%) лесов и посадок низкопроизводительны,<br />
что указывает на угнетающие условия произрастания и на уровень хозяйствования<br />
(неудачный подбор пород для лесокультурных работ, несвоевременность и качество<br />
лесохозяйственных рубок и др.), около 13% составляют низкополнотные насаждения<br />
и редины. Присутствуют посадки интродуцентов, преемущественно агрессивного<br />
Acer negundo, доля которых невелика (около 2%) насаждений представлены интродуцентами.<br />
Встречаются глухие трудно проходимые участки, с густым подлеском, валежником<br />
и буреломом. Полог леса часто сомкнут, и в то же время в лесу много полян и луговин.<br />
Велика протяженность опушек, значительно увеличивающая емкость биотопов. На<br />
территории урочища много луговин, заболоченных участков и болотин, занятых исключительно<br />
травянистой растительностью – водной, травяными болотами и лугами – настоящими,<br />
влажными, сырыми и заболоченными; такие сообщества сохранились в отдаленных<br />
участках лесного массива, недоступных для выпаса. Есть крупные заболоченные<br />
участки с большой поверхностью воды. Много водоемов, от мелких, частью пересыхающих,<br />
до озера Адана (около 30 га) и петли старого русла Днестра, сохранившего некоторую<br />
связь с основным течением реки. В районе урочища от Днестра ответвляется его<br />
рукав Турунчук. Через лес, вдоль Днестра, и по его противоположной окраине, - отделяя<br />
поля, проходят противопаводковые земляные насыпи, по краям которых со стороны<br />
плавней тянутся заполненные водой каналы. Многообразные биотопы комплекса поддерживают<br />
богатую флору и фауну. Здесь сосредоточено наибольшее разнообразие видов<br />
птиц всего рамсарского сайта «Нижний Днестра», в том числе многочисленных редких.<br />
Большую ценность представляют встречающиеся здесь насекомые, охраняемые на<br />
международном, европейском и национальном уровнях. Отмечено 22 вида стрекоз (50%<br />
известных в Молдове), среди которых наиболее редким является Gomphus flavipes Pz..<br />
Социальное и экономическое значение. Сохранение в качестве генетического резервата.<br />
Комплекс является ценным туристическим объектом, где можно наблюдать и фотографировать<br />
ландшафт, типичные плавневые леса, редкие виды (в период массового развития)<br />
растений и животных, среди которых наиболее колоритными являются птицы.<br />
Возможны и ночные прогулки по лесу для прослушивания звуков летучих мышей при<br />
помощи ультразвуковых детекторов или отловом рукокрылых при помощи паутинных<br />
сетей. Сбор лекарственных растений и недревесной продукции леса. Луга внутри урочища<br />
должны использоваться в качестве сенокосного угодия. Многие животные (парнокопытные,<br />
лиса, заяц, голуби, фазан, рыба) являются объектами любительской охоты и<br />
рыбной ловли. Возможные доходы от использования продуктов леса (древесные продукты,<br />
недревесные продукты (фрукты, ягоды, лекарственные травы, охота), услуги и др.) в<br />
соответствии с действующим законодательством:<br />
- ежегодные доходы от заготовки и продажи древесных продуктов – 369,4 тыс. лей;<br />
- ежегодные доходы от заготовки и продажи недревесных продуктов – 16,7 тыс. лей;<br />
- ежегодные доходы от пользования в охотничьих целях – 354,7 тыс. лей;<br />
- всего доходов – 740,8 тыс. лей.
352<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Зона А - IV.A. (IV.A.1.)<br />
Площадь и краткое описание. 440.2 гa. IV.А.1. «Ядро Талмаза» включает 3 территории:<br />
IV.А.1-1. Земли лесного фонда в пределах коммуны Талмаза и большая часть озера<br />
Адана - parcelele 58L; 59 (выделы D, J); 64 (выделы C, D, E, F, N2, V1); 65G; 66 (выделы A,<br />
B, D, E, H, J), площадью 129,8 га; IV.А.1-2. Земли лесного фонда в пределах коммуны Чиобурчиу,<br />
нижний отрог озера Аданы и резервуар южнее Аданы – parcelele 67N1, V5; 68<br />
(выделы B, D, E, J, Т); 69 (выделы A, F, J, K, M, V); 70 (выделы I, L, M); 71 (выделы J, M, N,<br />
O, P, Q, R), площадью 126,6 га и IV.А.1-3. участок Днестра - (183,8 га, водный фонд).<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
Зообентос<br />
мые<br />
Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 134 9 45 14 106 54 14<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 60 80 80 80 85<br />
Красная книга Молдовы 3 7 2 12 8 2<br />
Список МСОП 2 2 1 3 5 3<br />
Красная книга Европы 2 1 1 5 4<br />
Списки Бернской конвенции 2 4 8 38 28 14<br />
Списки Боннской конвенции<br />
20 13<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
3 2 4 3<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
1 1 9 15 14<br />
Директива об охране птиц 22<br />
Операционный список 6 3 1 4 16 16 7<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
3<br />
5 2 19 9<br />
Примеры редких видов<br />
Растения - Vitis sylvestris C.C.Gmel., Salvinia natans (L.) All., Trapa natans L.<br />
Животные. Насекомые: Callimorpha quadripunctaria Poda, Iphlici<strong>de</strong>s podalirius L.,<br />
Lucanus cervus L., Mantis religiosa L., Saturnia pyri Denis et Schiff., Zerynthia polyxena Den.<br />
et Sch. Гидробионты: Hirudo medicinalis. Герпетофауна: Emys orbicularis. Птицы: Aquila<br />
clanga, Pernis apivorus, Aquila chrysaetos, Aquila pomarina, Hieraaetus pennatus. Звери: Felis<br />
silvestris, Myotis dasycneme, Nyctalus lasiopterus.<br />
Общее состояние. «Ядро Талмаза» - один из ценнейших природных участков Молдовы<br />
с уникальными сообществами плавневых лесов, в которых присутствуют старовозрастные<br />
древостои тополя белого. Естественная древесная растительность представлена<br />
следующими формациями - Populetа(alba), Salicetа(alba), Fraxineta (охраняются<br />
в Европе) и включают сообщества Populetum (alba) - rubosum, Populetum (alba)<br />
- chaerophyllosum (temulum), Populetum (alba) - convallariosum, Fraxineto - Populetum<br />
(alba) - ulmosum, Saliceto - Populetum (alba) – herbosum (состав древостоя<br />
9Pla1Dt, 9Pla1Fr, 9Pla1Sa, 7Pla1Pa2Ulv, 7Pla3Fr, 7Pla2Fr1Dt, 6Pla1Pa2Fr1Ulv,<br />
5Pla1Pa2Fr2Ulv, 5Pla3Fr2Ulv, 5Pla4Fr1Dt, 4Pla4Fr2Ulv), сырые пойменные леса из<br />
ивы белой – Salicetum inundatum и Salicetum (alba) rubosum – (10Sa, 8Sa2Pla, 7Sa2Pla1Dt,<br />
7Sa1Ulv1Pla1Dt, 6Sa3Pla1Ulv, 5Sa4Pla1Dt). Влажный ясеневый лес, в Молдове характерный<br />
для нижнего Днестра, - 6Fr3Pla1Ulv, 7Fr1Pla1Sa1Dt, 7Fr2Ulv1Dt, 10Fr, 9Fr1Dt, 7Fr2St1Dt,
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
353<br />
9Fr1Dt, 6Fr3Pla1Dt, 7Fr1St1Pla1Sa, 6Fr2Pla2Sa, 5Fr3St2Ulv, 7Fr2Pla1Ulv, 4Fr4Pla2Ulv,<br />
5Fr5Pla, 6Fr3Pla1Ulv, 4Fr4Ulv2Pla, 6Fr3Ulv1Pla, 8Fr2Pla). Большие территории заняты монодоминантными<br />
посадками Quercus robur, Salix alba, Fraxinus excelsior, Populus hybrida.<br />
Лесные поляны покрыты лугами, на участках с длительным стоянием воды развиваются<br />
травяные болота.<br />
Зона В - IV.В. (IV.В.1.- IV.В.2.)<br />
Площадь и краткое описание. 342,4 гa. Относится двум 2 коммунам. Коммуне Талмаза<br />
принадлежат 5 участков: IV.В.1. Участки 58Q и 58T (6,7 га); IV.В.2. Квартал 58<br />
(выделы C, E, G, I, J, N), площадь 29,6 га; IV.В.3. «Птичьи болотца» - кварталы 61 (выделы<br />
A, E, F, G, N1, N2, N3) и 64 (вылелы B и N1), площадь 31,4 гa; IV.В.4. Лесной фонд<br />
– кварталы 61 (выделы L, M и N), 62 (выделы А, B, С, D, E, G, H, I, J, L, K, O) и 63 (выделы<br />
A и C), площадь 85,9 га; IV.В.5. Лесной фонд –квартал 64 (выделы K и V2), площадь<br />
16,5 га; Коммуна Чиобурчиу - 4 участка: IV.В.6. Лесной фонд - квартал 69 (выделы<br />
B, C, D, E, H, G, I), площадь 16 га; IV.В.7. Лесной фонд - квартал 69 (выделы L, N, O,<br />
P, Q, R, R1, S, T, U, W, X), площадь 27,4 га; IV.В.8. Лесной фонд - квартал 67 (выделы B,<br />
J, L, M) и 70 (кроме зоны А), площадь 78 га; IV.В.9. объединяет IV.В.9-1. Участок Днестра<br />
на протяжении меандра «Дой Фраць» (27,9 га), IV.В.9-2. Лесной фонд – квартал 71<br />
(выделы Е, F, G, H, I, K, L), площадь 23 га и IV.В.9-3. Кромка берега вдоль меандра «Дой<br />
Фраць» в кв. 70 (2 га). К зоне подключен IV.В.10. Дамба (15 гa), протянувшаяся через<br />
урочище вдоль линии меандров.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 138 6 14 90 29 13<br />
Оценка полноты данных (в %) 70 75 80 80 85<br />
Красная книга Молдовы 1 2 2 9 4 2<br />
Список МСОП 3 3 3<br />
Красная книга Европы 1 1 3 3<br />
Списки Бернской конвенции 1 8 59 19 13<br />
Списки Боннской конвенции<br />
22 13 13<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
2 3 2<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
1 9 13 13<br />
Директива об охране птиц 19<br />
Операционный список 1 2 4 26 8 6<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
1<br />
2 2 29 8<br />
Примеры редких видов<br />
Растения - Vitis sylvestris C.C.Gmel.<br />
Животные. Насекомые: Carabus clathratus L., Oryctes nasicornis L., Saturnia pyri Denis<br />
et Schiff. Птицы: Falco vespertinus, Crex crex, Pernis apivorus, Aquila chrysaetos, Aquila<br />
pomarina, Aquila clanga, Hieraaetus pennatus, Pandion haliaetus, Ciconia nigra. Звери: Felis<br />
silvestris, Myotis dasycneme, Nyctalus lasiopterus.
354<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Общее состояние. Сохранились небольшие фрагменты плавневых лесов, включающие<br />
ценные 70-90-летние древостои, с доминированием тополя белого - Populetum (alba)<br />
- rubosum, Populetum (alba) - chaerophyllosum (temulis), Populetum (alba) - convallariosum,<br />
Fraxineto - Populetum (alba) - ulmosum, Saliceto - Populetum (alba) – herbosum - 8Pla2Fr, 7Pla3Fr,<br />
6Pla2Sa1Fr1Dt, 6Pla4Fr, 5Pla3Fr2Ulv, 4Pla3Fr2Ulv1Sa, 5Pla3Fr1Ar1Ulv, некоторые участки засорены<br />
агрессивным Acer negundo (5Pla3Fr2Ara, 5Pla2Ara2Ulv1Fr, 7Ara2Pla1Dt); в более влажных<br />
условиях распространены ивовые леса – сообщества Salicetum inundatum (8Sa1Dt1Pla,<br />
5Sa4Pla1Dt). Влажные ясеневые леса формации Fraxineta различаются по составу древостоя<br />
(9Fr1Ulv, 8Fr1Pla1Ulv, 6Fr2Pla2Ulv, 5Fr5Pla, 5Fr4Pla1Dt, 5Fr3St2Pla). Есть участки, где лес заменен<br />
монокультурами дуба и ясеня, или интродуцентами – тополем гибридным (10Pln) и гледичией<br />
(9Gl1Dt). Значительная часть территории занята сохраняющимися и пересыхающими<br />
болотинами и озерками с водной и водно-болотной растительностью различных формаций.<br />
Хорошо представлена луговая растительность разных типов.<br />
Зона С - IV.C. (IV.C.1.- IV.C.9.)<br />
Площадь и краткое описание. 878,38 гa. Включает 9 территорий, которые разбиты на<br />
более мелкие подразделения. Коммуна Талмаза: IV.С.1. Первый меандр реки и прибрежная<br />
водо-охранная полоса, соединяющая урочище «Талмазские плавни» и примыкающее<br />
пастбище (89,17 га), в том числе IV.C.1-1. Резервный фонд примэрии Талмаза в меандре<br />
Днестра (43,75 га), IV.C.1-2. Территория водного фонда; окаймляет меандр и тянется по<br />
берегу до урочища «Талмазские плавни», включая также луговые участки выше по течению<br />
от меандра (5,72 га); IV.C.1-3. Полоса тополевого редколесья со стравленным травяным<br />
покровом расположена между меандром и лесным урочищем, ограничена государственной<br />
противопаводковой дамбой и территорией водного фонда (22,56 га); IV.C.1-4.<br />
Пастбище примэрии Талмаза (17,14 га). IV.С.2. Включает лесные территрии урочища и<br />
земли Примэрии Талмаза, общая площадь 241,37 га: IV.С.2-1. Лесные кварталы 59 (выделы<br />
A, A1, C, B), 61 (выделы B, C, D, H, I, J, K, V1), 62 (выделы F, M, N, P, Q, R), 64 и 65,<br />
площадью 207,9 га; IV.C.2-2. Резервный фонд Примэрии Талмаза (33,47 га). IV.С.3. – Лесные<br />
территории (83,5 га) - квартал 58 и 59 (выделы Е, F). IV.С.4. Включает 2 территории<br />
(212,93 га): IV.С.4-1. - (63,03 га) часть ресурсного резервата «Комплекс пойменных карбонатных<br />
лугово-черноземных, луговых и иловато-болотных почв Бессарабской степной<br />
провинции» (200 га) и IV.С.4-2. Лесной фонд урочища (149,9 га) - кварталы 60 и 63.<br />
У ответвления Турунчука от главного течения Днестра расположена туристическая стоянка<br />
и сохранился дуб черешчатый диаметром более 1,5 м, по приблизительной оценке,<br />
возрастом более 300 лет. IV.С.5. Леса квартала 66 (16,4 га): IV.С.5-1. Участок 66С (5,1 га),<br />
IV.С.5-2. Участки 66F и 66G (9,7 га), IV.С.5-3. Участок 66I (1,6 га). IV.С.6. Леса квартала<br />
64 (выделы G, H, I, J, R1), площадь 6.7 га. Коммуна Чиобурчиу: IV.С.7. Площадь 75,5 га,<br />
включает: IV.C.7-1. Леса площадью 56,7 га (кварталы 67, 68); здесь находиться лесной кордон<br />
и точка для наблюдения за растительным и животным миром; IV.C.7-2. Полоса отчуждения<br />
под высоковольтной электролинией (7,3 гa); IV.C.7-3. Лесной фонд – участок 67V1<br />
(1,8 га); IV.C.7-4. Лесные территории кварталов 67V2, 68 F, G, H, I, площадью 9,7 га. IV.C.8.<br />
Объединяет 5 территорий (113,45 га): IV.C.8-1. - квартал 71 (выделы A, B, C) площадью<br />
4,7 гa; IV.C.8-2. Кварталы 71 (выдел D), 72 и 73 – 48,9 га; IV.C.8-3. Молодая старица в меандре<br />
«Дой Фраць» (11,7 га, водный фонд); IV.C.8-4. Частные земли кцоммуны Чобурчиу<br />
- 30 га; IV.C.8-5. Земли коммуны Чобурчиу (18,15 га) расположенные в пределах прибрежной<br />
водо-охранной полосы в полукольце старицы и рядом с ней. IV.С.9. Включает канал и<br />
пастбище, общей площадью 39,36 га, между государственной дамбой и урочищем Талмазские<br />
плавни. IV.C.9-1. Канал, относящийся к водному фонду (24 га). IV.C.9-2. Пастбище<br />
коммуны Талмаза (9 га). IV.C.9-3. Пастбище коммуны Чобурчиу (6,36 га).
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 239 5 45 9 72 30 10<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 60 75 80 80 80<br />
Красная книга Молдовы 3 4 6 3<br />
Список МСОП 2 1 2<br />
Красная книга Европы 2 1 2<br />
Списки Бернской конвенции 2 4 42 15 10<br />
Списки Боннской конвенции 30 20 10<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
2 1<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
1 5 11 10<br />
Директива об охране птиц 21<br />
Операционный список 5 2 1 2 20 6 3<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
3<br />
3 20 5<br />
355<br />
Примеры редких видов<br />
Растения - Salvinia natans (L.) All., Trapa natans L., Nymphaea alba L.<br />
Животные. Насекомые: Bombus argillaceus Scop., Papilio machaon L., Xylocopa valga Gerst.,<br />
Scolia maculata Drury. Гидробионты: Hirudo medicinalis. Птицы: Crex crex, Aythya nyroca,<br />
Egretta alba, Ciconia nigra, Plegadis falcinellus, Circus pygargus, Asio flammeus, Phalacrocorax<br />
pygmeus, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Cygnus olor, Cygnus cygnus. Звери: Felis silvestris, Nyctalus leisleri,<br />
Pipistrellus nathusii.<br />
Общее состояние. Растительность зоны разнообразна – плавневые леса с доминированием<br />
тополя белого, ивы белой и ясеня, некоторые засоренные агрессивным кленом<br />
американским. Искусственные посадки включают как аборигенные виды, такие<br />
как ясень - 10Fr и дуб черешчатый - 10St, так и интродуцентов – тополя гибридного 10Pln<br />
и гледичии 9Gl1Dt. В толще воды Аданы и залитой водой котловины, а также в каналах<br />
и долго не высыхающих неглубоких лужах развивается водная растительность с довольно<br />
крупными популяциями редких видов – водяного папоротника сальвинии и водяного<br />
ореха. В 1999 году в канале произрастали 2 куртины Nymphaea alba L. К мелководьям<br />
приурочена водно-болотная растительность с доминированием тростника, по периферии<br />
- заболоченные, сырые и влажные луга с неустойчивым травостоем – в сухие годы<br />
массово развивается Elytrigia repens, в годы вымокания – Agrostis и виды рода Carex. На<br />
высоких уровнях поймы встречаются фрагменты настоящих лугов формаций Elytrigieta<br />
repensi, Poaeta pratensisi и Poaeta trivialisi с довольно богатым разнотравьем. На территориях,<br />
вышедших из зоны затопления паводковыми водами, и на месте заброшенной<br />
пахоты развивается луговая растительность с большой примесью влаголюбивых пионерных<br />
видов и сорняков. Перевыпасаемые переменного увлажнения влажные и сырые<br />
луга включают сообщества формаций Lolieta perenisi, Elytrigieta repensi, изредка Poaeta<br />
pratensisi, Agrosti<strong>de</strong>ta stoloniferae. Разнотравье представлено непоедаемыми видами с низовыми<br />
листьями и рудералами. Перед дамбой на незаливаемом лентовидном участке<br />
шириной 10-15 м сформировались настоящие луга, флора которых насчитывает более<br />
100 видов. Используютя для выпаса и прогона домашних животных.
356<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Нагорный комплекс «ПОПЯСКА» - V<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, к югу от села Попяска<br />
46 35 13 сш 29 34 6 вд<br />
Площадь и краткое описание. 648,7 га. Включает крупный овраг, пологие борта покрыты<br />
степными сообществами. Вокруг расположены посадки лесных культур, преимущественно<br />
акации белой. В комплекс включены пастбища коммуны Попяска.<br />
Абсолютные высоты: 65-197 м<br />
Физическая структура<br />
Общее географическое<br />
описание<br />
Территория ядра расположена в юго-восточной части республики в 75 км<br />
к юго-востоку от мун. Кишинэу, в 27 км к югу от мун. Тираспол в пределах<br />
северо-восточной части Когылникской равнины<br />
Рельеф Водораздел рек Днестр и Бабей, а также правые склоны долины р . Днестр<br />
(его правого притока р. Штюбей)<br />
Бассейн Нижняя часть бассейна р. Днестр<br />
Общее геологическое<br />
описание<br />
Характеристика ландшафта<br />
Сложена песками, глинами, алевритами нерасчлененной толщи херсонского<br />
подъяруса – меотического яруса; песками, глинами, известняками верхней<br />
новороссийского подъяруса понтического яруса плиоцена; пестроцветными<br />
глинами с прослоями алевритов твардицкого горизонта боспорского<br />
подъяруса понтического яруса плиоцена<br />
Твардицкая низменная равнина, сложенная глинами и алевритами, с обыкновенными<br />
и карбонатными черноземами на мощных лёссовидных суглинках<br />
Основные типы экосистем.<br />
Травянистые сообщества представлены 3 биотопами<br />
1. Степи – один из 2 наиболее крупных хорошо сохранившихся фрагментов степи в стране.<br />
2. Степные пастбища.<br />
3. Пойменные луговые пастбища.<br />
4. Искусственные посадки.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
Птицы<br />
фауна<br />
Звери<br />
Летучие<br />
мыши<br />
Общее 356 14 9 39 22<br />
Оценка полноты данных (в %) 70 60 90% 80 80<br />
Красная книга Молдовы 3 8 3 1 1<br />
Список МСОП 2 1<br />
Красная книга Европы 1<br />
Списки Бернской конвенции 2 5 33 6<br />
Списки Боннской конвенции 8<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
1 2<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
2 7<br />
Директива об охране птиц 7<br />
Операционный список 20 14 3 13 4<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
10<br />
7 3 11
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
357<br />
Примеры редких видов растений: Adonis vernalis L., Amygdalus nana L., Asparagus<br />
officinalis L., Astragalus albidus Waldst. et Kit., Astragalus dasyanthus Pall., Bellevalia sarmatica<br />
(Georgi) Woronow, Cerastium ucrainicum Pacz. ex Klok., Convolvulus lineatus L., Crocus<br />
reticulatus Stev. ex Adams, Helichrysum arenarium (L.) Moench.<br />
Характерные и редкие виды животных<br />
Насекомые – примеры редких видов: Mantis religiosa L., Iphlici<strong>de</strong>s podalirius L., Papilio<br />
machaon L., Callimorpha quadripunctaria Poda, Bombus argillaceus Scop., Xylocopa valga<br />
Gerst., Scolia maculata Drury. Птицы. Характерны птицы открытых биотопов. Примеры<br />
редких видов: Circus cyaneus L. Звери. Характерные виды: Erinaceus europaeus, Talpa<br />
europaea, Sorex araneus, Dryomys nitedula, Apo<strong>de</strong>mus agrarius, Apo<strong>de</strong>mus sylvaticus, Apo<strong>de</strong>mus<br />
flavicollis, Clethrionomys glareolus, Sus scrofa, Capreolus capreolus, Cervus elaphus, Vulpes vulpes,<br />
Mustela nivalis, Mustela putorius. Примеры редких видов: Felis silvestris.<br />
Земельная собственность. Земли коммуны Попяска.<br />
Общее состояние. Наиболее ценный степной участок на территории сайта с первичной<br />
растительностью луговых и натоящих степей с доминированием или значительным<br />
участием в травостое перистых ковылей - Stipа pulcherrimae и Stipа lessingiana и богатым<br />
разнотравьем. В долине ручья Фрасин сформировался злаково-разнотравный флористически<br />
богатый луг. Участок степи отграничен от сельхозугодий противоэрозионными<br />
акациевыми и сосновыми посадками. Cтепные пастбища покрыты сообществами<br />
бородача, типчака и ковыля-волосатика, а расположенные в долине балки – райграса<br />
пастбищного (Lolium perenne L.) и овсяницы Регеля (Festuca regeliana Pavł.). На территории<br />
комплекса отмечены многочисленные редкие виды растений, насекомых и птиц.<br />
Социальное и экономическое значение. Может быть использован как банк семян<br />
главных видов первичных степей, редких и исчезающих степных растений. Территория<br />
может посещатся туристами с целью наблюдения и фотографирования степного ландшафта,<br />
редких видов (в период массового цветения и плодоношения) растений и животных,<br />
главным образом, птицы - крупные хищники, совы и редкие виды. Участок с первичной<br />
степью должен использоваться как сенокосное угодье с регламентом выкашивания<br />
1 раз в 4 года. Пастбища продолжают использоваться, но с регламентированным выпасом.<br />
Обитающте здесь виды Coturnix coturnix, Phasianus colchicus являются объектами<br />
любительской охоты.<br />
Зона А - V.А.1.<br />
Площадь и краткое описание. 202,4 га. Включает крупный овраг, пологие борта покрыты<br />
степными сообществами.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 335 11 9 39 22<br />
Оценка полноты данных (в %) 70 90% 80 80<br />
Красная книга Молдовы 3 7 3 1 1<br />
Список МСОП<br />
Красная книга Европы<br />
1 1<br />
Списки Бернской конвенции 1 5 33 6<br />
Списки Боннской конвенции<br />
8
358<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
2<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
1 7<br />
Директива об охране птиц 7<br />
Операционный список 20 5 3 13 4<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
10<br />
6 3 11<br />
Примеры редких видов<br />
Растения - Adonis vernalis L., Amygdalus nana L., Asparagus officinalis L., Astragalus<br />
albidus Waldst. et Kit., Astragalus dasyanthus Pall., Bellevalia sarmatica (Georgi) Woronow,<br />
Cerastium ucrainicum Pacz. ex Klok., Convolvulus lineatus L., Crocus reticulatus Stev. ex Adams,<br />
Helichrysum arenarium (L.) Moench.<br />
Животные. Насекомые: Mantis religiosa L., Iphlici<strong>de</strong>s podalirius L., Papilio machaon L.,<br />
Callimorpha quadripunctaria Poda, Bombus argillaceus Scop., Xylocopa valga Gerst., Scolia<br />
maculata Drury. Герпетофауна: Elaphe quatuorlineata Boie, Colubercaspius Gmelin; Птицы:<br />
Circus cyaneus L. Звери: Felis silvestris L.<br />
Общее состояние. Территория включает ценные сообщества первичных степей с доминированием<br />
или значительным участием в травостое перистых ковылей - Stipetum<br />
(pulcherrima) chamaecytidosum (austriaca), Stipeto (lessingiana)-Fesucetum herbosum,<br />
Bothriochloeto (ischaemum)-Stipetum (lessingiana), Festuceto (valesiaca)-Stipeta (pulcherrima)<br />
herbosa их антропогенных вариантов, небольшие участки заняты вторичными бородачевниками<br />
с богатым разнотравьем. Здесь отмечены многочисленные редкие виды растений,<br />
насекомых и птиц.<br />
Зона B - V.B.1.<br />
Площадь и краткое описание. 80,4 га. Включает участок V.В.1. – противоэрозионные<br />
посадки интродуцентов, окаймляющие зону А и отграничивающие ее от смежных сельхозугодий,<br />
объединяет V.В.1-1. - западный участок (14,1 га) и V.В.1-2. – восточный участок<br />
(66,3 га).<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
Птицы<br />
фауна<br />
Звери<br />
Летучие<br />
мыши<br />
Общее 35 2 5 39 22<br />
Оценка полноты данных (в %) 50 80 80<br />
Красная книга Молдовы 1 1 1 1<br />
Список МСОП<br />
Красная книга Европы<br />
1<br />
Списки Бернской конвенции 1 4 33 6<br />
Списки Боннской конвенции<br />
8<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
2
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
Птицы<br />
фауна<br />
Звери<br />
Летучие<br />
мыши<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
1 4<br />
Директива об охране птиц 7<br />
Операционный список 1 1 13 4<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
1<br />
1 11<br />
359<br />
Примеры редких видов<br />
Растения - Bellevalia sarmatica (Georgi) Woronow<br />
Животные. - Насекомые: Zerynthia polyxena Den. et Sch. Птицы: Circus cyaneus L. Звери:<br />
Felis silvestris.<br />
Общее состояние. Территория покрыта противоэрозионными насаждениями акации<br />
белой и сосны черной, в приопушечную зону под разреженный полог которых внедряются<br />
степные виды из зоны А. Включена в зону экологической реконструкции для постепенной<br />
замены на древостои видов автохтонной флоры, характерной для данного экотопа<br />
– дубом пушистым и южной формой дуба черешчатого.<br />
Зона С - V.С. (V.С.1.- V.С.2.)<br />
Площадь и краткое описание. 365,9 га. Зона включает: V.С.1. - противоэрозионные<br />
насаждения интродуцентов (43,8 га), расположенные к северу от зоны А границы<br />
степных территорий в направлении Днестра малоценные с точки зрения поддержания<br />
биоразнообразия. В комплекс включены пастбища коммуны Попяска С(Р)8, С(Р)9<br />
и С(Р)10, (322.1 га) - V.С.2.: южное (V.С.2-1.), площадью 134,7 га и северное (V.С.2-2.),<br />
площадью 187,4 га.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
Зообентос<br />
мые<br />
Герпето-<br />
фауна<br />
Общее<br />
Оценка полноты данных (в %)<br />
Красная книга Молдовы<br />
Список МСОП<br />
Красная книга Европы<br />
5<br />
Списки Бернской конвенции<br />
Списки Боннской конвенции<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
4<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
Директива об охране птиц<br />
Операционный список<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
4<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши
360<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Примеры редких видов<br />
Растения - Adonis vernalis L.,<br />
Животные. Насекомые: Ameles <strong>de</strong>color Charp., Formica rufa L. Птицы: Circus cyaneus L.<br />
Звери: Felis silvestris.<br />
Общее состояние. Пастбище С(P).8. Занято вторичными сообществами луговых степей<br />
с доминированием Bothriochloa ischaemum (обилие 4) и значительным участием в травостое<br />
Poa angustifolia, Stipa capillata, Euphorbia stepposa, Artemisia austriaca, Plantago lanceolata,<br />
Centaurea diffusa, Eryngium campestre. Флористический состав – 34 вида. Проективное покрытие:<br />
75–80%, высота травяного покрова: 5–7 cм, видовая насыщенность: 25–30 видов на<br />
100 м2 . Видов злаков: 7, бобовых: 4, разнотравья: 21. Cорные виды: 13, вредные растения:<br />
5, ядовитые: 3. Устойчивость к выпасу доминирующих видов: 3, сбитость пастбища средняя.<br />
По понижениям и основниям склонов господство переходит к ассоциации Lolietum.<br />
Средне-сбитое засоренное пастбище хорошего качества, но почти отсутствуют поедаемые<br />
виды разнотравья и бобовые. Причины - перевыпас, несоблюдение сроков начала, продолжительности<br />
и окончания пастьбы, бессистемный выпас разными видами скота. Участок<br />
нуждается в отдыхе и улучшении (удаление сорняков, малопоедаемых и ядовитых растений,<br />
подсев бобовых). После восстановления может использоваться как хорошее раннелетее<br />
пастбище, а затем после достижения бородачом пастбищной пригодности (высоты<br />
10-15 см) – как позднее с окончанием выпаса за 15-20 дней до наступления устойчивых<br />
осенних заморозков. Желательно использовать территорию для загонной системы выпаса.<br />
Пастбище С(P).9. Включает 4 близких по составу контура, занятыми вторичными сообществами<br />
луговых степей с доминированием Stipa capillata и Festuca valesiaca и значительным<br />
участием Thymus marschallianus, Poa angustifolia, Bromopsis inermis, B. riparia,<br />
Koeleria cristata, Agropyron pectinatum, Euphorbia stepposa , Achillea setacea, Medicago lupulina,<br />
Melilotus officinalis, Artemisia austriaca, Asperula cynanchica. Флористический состав – 43<br />
вида, в том числе редкий Adonis vernalis L. Проективное покрытие – (70)80–85%, высота<br />
травяного покрова – 40–45см, видовая насыщенность – 39 видов на 100 м2 . Видов злаков:<br />
12, бобовых: 6, видов разнотравья: 21. Сорные виды: 11, вредные: 4, ядовитые: 2. Охраняемые<br />
виды: 1. Устойчивость доминирующих видов к выпасу: 3 и 2. Пастбище средней сбитости<br />
и среднего качества. В составе травостоя высока доля (до 30%)сорных и непоедаемых<br />
видов. Причины - перевыпас, несоблюдение сроков начала, продолжительности и окончания<br />
пастьбы, бессистемный выпас разными видами скота. Трудно организовать выпас изза<br />
пестроты участков с разными сроками выпаса. На некоторых склонах травостой представлен<br />
ассоциацией Bothriochloeto-Festucetum, проективное покрытие 75-80%, видовая насыщенность<br />
35 на 100 м2 . Территория нуждается в мероприятиях по улучшению травяного<br />
покрова (подсев бобовых) и снижению численности ковыля волосовидного. Участок после<br />
улучшения можно использовать с середины весны как хорошее пастбище.<br />
Пастбище С(P).10. с луговыми степями: А. Ассоциация Bothriochloetum ischaemii. Проективное<br />
покрытие: 75–80%, высота травяного покрова: 5–7 cм, видовая насыщенность:<br />
25–30 видов на 100 м2 , обилие доминирующих видов: 4. Видов злаков: 7, бобовых: 4, разнотравья:<br />
21. Cорные виды: 13, вредные растения: 5, ядовитые: 3. Устойчивость к выпасу<br />
доминирующих видов: 3, сбитость пастбища средняя. По понижениям и основниям<br />
склонов господство переходит к сообществам райграса многолетнего. В. Ассоциация<br />
Stipeto (capillata) – Festucetum. Проективное покрытие – (70)80–85%, высота травяного<br />
покрова – 40–45см, видовая насыщенность – 39 видов на 100 м2 , обилие доминирующих<br />
видов: 3(4), (2) 3. Видов злаков: 12, бобовых: 6, видов разнотравья: 21. Сорные виды:<br />
11, вредные: 4, ядовитые: 2. Охраняемые виды: 1. Устойчивость к выпасу доминирующих<br />
видов: 3, 2, сбитость пастбища умеренная. Пастбище местами хорошего, местами
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
361<br />
среднего качества, но с почти полным отсутствием поедаемого разнотравья и бобовых.<br />
Контур (V.С.2-2.) расположен в понижении вдоль ручья, представлен сообщестами свежих<br />
лугов Lolieto(perenni)–Festucetum (regelianii). Проективное покрытие: 95–100%, высота<br />
травяного покрова: 60–70 см, видовая насыщенность: 18 видов на 100 м2 , обилие доминирующих<br />
видов: 4(5), 3(4). Видов злаков: 10, бобовых: 7, разнотравья: 10. Cорные виды:<br />
5, вредные растения: 2, ядовитые растения: 4. Устойчивость к выпасу доминирующих<br />
видов: 1, 3. Сбитость пастбища средняя. Кормовые угодья хорошего качества по составу<br />
видов, но сильно стравлены и засорены, дерновины злаков угнетенные, мелкие. Луга<br />
с высоким травостоем, расположенные на низких частях пойм, целесообразнее использовать<br />
в качестве сенокосов. Пастбища типчаковые и типчаково-бородачевые - умеренно<br />
сбитые, неравномерные - местами хорошего, местами среднего качества, но с почти<br />
полным отсутствием поедаемого разнотравья и бобовых. Типчаково-ковыльные участки<br />
хуже из-за высокого обилия ковыля волосовидного, быстро грубеющего и теряющего<br />
свои кормовые качества. Желателен подсев засухоустойчивых видов бобовых. Типчаковые<br />
участки после восстановления травяного покрова можно использовать как хорошие<br />
ранневесеннее пастбища в период после достижения типчаком пастбищной пригодности<br />
(высоты 10-15 см). Бородачевники могут использоваться с поздней весны до середины<br />
осени для загонной системы выпаса. Луговые пастбища сохраняют довольно высокое<br />
проективное покрытие и хороший составу видов, но сильно стравлены и засорены,<br />
дерновины злаков мелкие, угнетенные. Нуждаются в отдыхе и восстановлении жизненного<br />
состояния; их целесообразнее использовать в качестве сенокосов.<br />
Комплекс «Заозерное-Нукарь» - VI<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, между селами Попяска и Ермоклия на западе и<br />
Чиубручиу на востоке<br />
46° 34' 20`` сш 29° 38' 57`` вд<br />
Площадь и краткое описание. 1568,49 га (лесные территории – 873 га). Комплекс<br />
объединяет компактно расположенные лесные урочища и примыкающие пастбища. Выделена<br />
исключительно зона С - VI.C. (VI.C.1.- VI.C.15.). Лесные территории: VI.С.1. Урочище<br />
«Валя Мошулуй» (251,2 гa); VI.С.3. «Дялул Тетий» (5,3 гa); VI.С.5. «Валя Микэ» (7,5<br />
га); VI.С.7. «Кулмя Тетий» (5,7 гa); VI.С.9. «Валя Тетий»(279,0 гa); VI.С.10. «Перий»(56,7<br />
гa); VI.С.12. «Арпинтя де Сус» (129,4 гa); VI.С.14. «Арпинтя де Жос» (138,2 гa). Пастбища:<br />
VI.С.2. Пастбище коммуны Талмаза, прилегающее к урочищу «Валя Мошулуй» (164,6<br />
га); VI.С.4. Пастбище между урочищами «Дялул Тетий» и «Валя Микэ» (6,82 га); VI.С.6.<br />
Пастбище примыкает к урочищу «Валя Микэ» (139,06 га) ; VI.С.8. Пастбище между урочищами<br />
«Кулмя Тетий» и «Валя Тетий» (96 га); VI.С.11. Пастбище прилегает к урочищу<br />
«Пэрии» (98,17 га); VI.С.13. Пастбище сложной конфигурации, большая часть лежит<br />
между урочищами «Арпинтя де Сус» и «Арпинтя де Жос» (146,84 га); VI.С.15. Пастбище<br />
причленяется к урочищу «Арпинтя де Жос» (44 га).<br />
Абсолютные высоты: 84–184 м<br />
Физическая структура<br />
Общее географическое<br />
описание<br />
Территория ядра расположена в юго-восточной части республики в 75 км<br />
к юго-востоку от мун. Кишинэу, в 28 км к югу от мун. Тираспол в пределах<br />
северо-восточной части Когылникской равнины<br />
Рельеф Правые склоны долины р . Днестр<br />
Бассейн Нижняя часть бассейна р. Днестр
362<br />
Общее геологическое<br />
описание<br />
Характеристика ландшафта<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Сложена песками, глинами, алевритами нерасчлененной толщи херсонского<br />
подъяруса – меотического яруса; песками, глинами, известняками верхней<br />
новороссийского подъяруса понтического яруса плиоцена; пестроцветными<br />
глинами с прослоями алевритов твардицкого горизонта боспорского<br />
подъяруса понтического яруса плиоцена<br />
Твардицкая низменная равнина, сложенная глинами и алевритами, с обыкновенными<br />
и карбонатными черноземами на мощных лёссовидных суглинках<br />
Основные типы экосистем.<br />
Искусственные посадки. Средний возраст: 27 лет. Формула лесообразующих пород:<br />
7SC2NU1ST.<br />
1. Сложные лесопосадки.<br />
2. Плантации акации.<br />
3. Плантации сосны Палласа.<br />
Травянистые сообщества представлены пастбищными биотопами разной влагообеспеченности:<br />
4. Степные пастбища.<br />
5. Пойменные луговые пастбища.<br />
6. Корневищно-злаковая растительность залежей.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
Зообентос<br />
мые<br />
Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 132 4 67 24 9<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 50 80 80 90<br />
Красная книга Молдовы 1 1<br />
Список МСОП 1 0<br />
Красная книга Европы 0<br />
Списки Бернской конвенции 3 41 13 8<br />
Списки Боннской конвенции<br />
11 9 8<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
1<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
3 9 8<br />
Директива об охране птиц 16<br />
Операционный список 2 16 5 3<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
1<br />
16 5<br />
Примеры редких видов растений: Crocus reticulatus Stev. ex Adam.<br />
Характерные и редкие виды животных. Герпетофауна. Характерные виды - Lacerta<br />
viridis, Natrix natrix, Hyla arborea, Bufo viridis. Птицы. Характерны лесные, луговые и<br />
полевые птицы, среди которых преобладают мелкие воробьиные. Наиболее разнообразно<br />
представлены птицы леса и открытых пространств, среди которых обычны<br />
фоновые виды воробьиных, совы, дятлы, ракши, голуби. Примеры редких видов:<br />
Falco vespertinus L. Звери. Характерные виды: Erinaceus europaeus, Talpa europaea, Sorex<br />
araneus, Dryomys nitedula, Apo<strong>de</strong>mus agrarius, Apo<strong>de</strong>mus sylvaticus, Apo<strong>de</strong>mus flavicollis,
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
363<br />
Clethrionomys glareolus, Sus scrofa, Capreolus capreolus, Cervus elaphus, Vulpes vulpes,<br />
Mustela nivalis, Mustela putorius, рукокрылые для участков V.С.1.-V.С.9. - Pipistrellus<br />
pygmaeus, Nyctalus noctula, Eptesicus serotinus, Plecotus austriacus. Примеры редких видов:<br />
Felis silvestris, Pipistrellus pipistrellus, Pipistrellus nathusii, Nyctalus leisleri, Myotis mystacinus/<br />
brandtii, Myotis daubentonii.<br />
Земельная собственность 873 га покрытые лесной растительностью находятся в собственности<br />
государства (Государственное предприятие по лесному хозяйству Тигина).<br />
Пастбища коммуны Талмаза<br />
Общее состояние. Характерные для региона первичные гырнецы полностью заменены<br />
искусственными посадками, расположенными на деградированных участках, непригодных<br />
для сельского хозяйства. Около 90% насаждений представлены интродуцентами,<br />
преемущественно акацией белой. В составе урочищ «Валя Мошулуй», «Валя Тетий»,<br />
«Перий», «Арпинтя де Жос» мелкими фрагментами высажены культуры дуба черешчатого,<br />
вяза, ясеня, часто в них присутствует акация и гледичия. Значительная доля<br />
(около 30%) порослевого происхождения. Практически все древостои (97%) низкопроизводительные,<br />
что указывает на угнетающие условия произрастания и уровень хозяйствования<br />
(неудачный подбор пород для лесокультурных работ, несвоевременность и<br />
качество хозяйственных рубок и др.); около 14% составляют низкополнотные насаждения<br />
и редины. Комплекс имеет особое значение с учетом роли в локальных миграциях,<br />
например, служит перевалочным пунктом для копытных на пути между тремя основными<br />
массивами, которые должны быть соединены лесными коридорами. Травянистая<br />
растительность пастбищ довольно разнообразна – это рудерализированные травостои<br />
луговых степей формации Bothriochloeta (ischaemium), свежие луга формации Festuceta<br />
(regeliana), сообщества Poeta (angustifoliа) - Lolieta (perennis), Lolietum perennis, Lolieto<br />
(perennis) – Festucetum (regeliana), корневищно-злаковая растительность средневозрастных<br />
(5-10 лет), представленная в основном пырейными сообществами (Elythrigietum<br />
repentis) с примесью Cynodon dactylon, Poa angustifolia, Lolium perenne и сорного разнотравья.<br />
Территория в целом населена многими видам птиц лесных местообитаний и открытых<br />
биотопов, лесные посадки богаты рукокрылыми.<br />
Социальное и экономическое значение. Пастбища интенсивно используются, но<br />
нуждаются в улучшении и регламентированном выпасе. Некоторые обитающие здесь<br />
виды являются объектами любительской охоты и экологического туризма.<br />
Леса: Возможные доходы от использования продуктов леса (древесные продукты, недревесные<br />
продукты (фрукты, ягоды, лекарственные травы, охота), услуги и др.) в соответствии<br />
с действующим законодательством:<br />
1. ежегодные доходы от заготовки и продажи древесных продуктов – 286,4 тыс. лей;<br />
2. ежегодные доходы от заготовки и продажи недревесных продуктов – 12,9 тыс. лей;<br />
3. ежегодные доходы от пользования в охотничьих целях – 275 тыс. лей;<br />
4. всего доходов – 574,3 тыс. лей.<br />
«Чиобурчиу-Рэскаец» - VII<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, к югу от с. Грэдиница и к западу и югу от с. Талмаза<br />
46° 33' 54" сш 29° 43' 57" вд<br />
Площадь и краткое описание. 1192,13 га. Включает лесные территории (1163 га)<br />
урочищ «Чиобурчиу де Мунте», «Стынка» и «Чиобурчиу» - самого южного лесного<br />
массива на отрогах Приднестровской возвышенности, фрагменты степей, долинные
364<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
луга и разнообразные пастбища. По итогам сравнительной оценки наиболее ценных местообитаний<br />
Молдовы, комплекс Чиобурчиу получил оценку территории-ядра национального<br />
уровня по параметрам богатства фауны млекопитающих и насекомых, находящихся<br />
под угрозой.<br />
Абсолютные высоты: 30 – 174 м<br />
Физическая структура<br />
Общее географическое<br />
описание<br />
Территория расположена в юго-восточной части республики в 81 км к<br />
юго-востоку от мун. Кишинэу, в 30 км к юго-востоку от мун. Тираспол в<br />
пределах северо-восточной части Когылникской равнины<br />
Рельеф Нижняя и средняя часть правого склона долины р. Днестр<br />
Бассейн Нижняя часть бассейна р. Днестр<br />
Общее геологическое Сложена песками, глинами, известняками верхней толщи бессарбского<br />
описание<br />
подяруса сарматского яруса миоцена; песками, глинами, алевритами нерасчлененной<br />
толщи херсонского подъяруса – меотического яруса; песками,<br />
глинами, известняками верхней новороссийского подъяруса понтического<br />
яруса плиоцена; пестроцветными глинами с прослоями алевритов<br />
твардицкого горизонта боспорского подъяруса понтического яруса<br />
плиоцена<br />
Характеристика ланд- Твардицкая низменная равнина, сложенная глинами и алевритами, с<br />
шафта<br />
обыкновенными и карбонатными черноземами на мощных лёссовидных<br />
суглинках<br />
Основные типы экосистем.<br />
Леса, приуроченные к склонам и водоразделам. Типы лесных формаций: Чистые дубравы<br />
– 13,6%; Дубравы из дубы пушистого – 86,2%; Ивовые леса – 0,2%. Средний возраст<br />
39 лет. Формула лесообразующих пород: 3SC2ST2FR2GL1DT.<br />
Лесные природные сообщества:<br />
1. Semiarid (Quercus pubescens) oak curtain forest.<br />
2. Semi-arid oak stands (Quercus robur), incl. with special southern eco-type of the<br />
English Oak.<br />
3. Сухие ясеневые (Fraxinus excelsior) леса.<br />
4. естественные и искусственные древесно-кустарниковые заросли (многочисленные<br />
кустарники с примесью дуба, ясеня и белой акации) на крутых склонах<br />
– важное местообитание птиц и змей<br />
Искусственные посадки<br />
5. Посадки из акации.<br />
6. Посадки сосны, гледичии или некоторых других пород в значительной степени<br />
созданы на месте степных экосистем.<br />
7. Естественные и искусственные древесно-кустарниковые зарости на крутых<br />
склонах.<br />
Травянистая растительность степных полян и пастбищ разной влагообеспеченниости –<br />
долинных и суходольных:<br />
8. Степные сообщества.<br />
9. Степные пастбища..<br />
10. Пойменные луговые пастбища.<br />
11. Влажные луга и болота.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 461 25 8 111 29 9<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 80 70 80 80 90<br />
Красная книга Молдовы 2 15 3 13 2<br />
Список МСОП 4 1 6 0<br />
Красная книга Европы 1 1 9<br />
Списки Бернской конвенции 4 6 75 18 9<br />
Списки Боннской конвенции<br />
31 9 9<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
3 1 2<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
2 6 11 9<br />
Директива об охране птиц 33<br />
Операционный список 33 9 3 66 8 3<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
14<br />
14 2 30 5<br />
365<br />
Примеры редких видов растений: Achillea coarctata Poir. Adonis vernalis L., Amygdalus<br />
nana L., Asparagus officinalis L., Astragalus pubiflorus DC., Cerastium ucrainicum Pacz. ex<br />
Klok., Chamaecytisus ruthenicus (Fisch. ex Woloszcz.) Klaskova, Crambe tataria Sebeok, Crocus<br />
reticulatus Stev. ex Adams, Goniolimon besserianum (Schult.) Kusn., Helichrysum arenarium (L.)<br />
Moench, Pulsatilla montana (Hoppe) Reichenb., Scorzonera mollis Bieb.<br />
Характерные и редкие виды животных<br />
Насекомые - примеры редких видов: Mantis religiosa L., Calosoma sycophanta L., Lucanus<br />
cervus L., Oryctes nasicornis L., Callimorpha quadripunctaria Poda, Iphlici<strong>de</strong>s podalirius L.,<br />
Papilio machaon L., Saturnia pyri Den. et Sch., Scolia maculata Drury, Xylocopa valga Gerst.,<br />
Zerynthia polyxena Den. et Sch., Ascalaphus macaronius Scop. Герпетофауна: Характерные<br />
виды: Lacerta viridis, Natrix natrix, Hyla arborea. Примеры редких видов: Zamenis<br />
longissimus, Elaphe quatrolineata, Coronella austriaca. Птицы. Характерны лесные, луговые,<br />
полевые и частично водно-болотные птицы, среди которых преобладают мелкие<br />
воробьиные. Разнообразно представлены птицы леса и открытых пространств. Побережье<br />
реки населяют водолюбивые птицы. На миграциях встречаются виды различных<br />
таксономических групп. Примеры редких видов: Falco vespertinus, Aquila clanga,<br />
Crex crex, Coracias garrulus, Circus cyaneus, Hieraaetus pennatus, Pernis apivorus, Circaetus<br />
gallicus, Aquila pomarina, Aquila chrysaetos, Aquila clanga, Columba oenas. Звери. Характерные<br />
виды: Erinaceus europaeus, Talpa europaea, Sorex araneus, Dryomys nitedula, Apo<strong>de</strong>mus<br />
agrarius, Apo<strong>de</strong>mus sylvaticus, Apo<strong>de</strong>mus flavicollis, Clethrionomys glareolus, Sus scrofa,<br />
Capreolus capreolus, Cervus elaphus, Vulpes vulpes, Mustela nivalis, Mustela putorius, Pipistrellus<br />
pygmaeus, P. nathusii, Nyctalus noctula, Plecotus austriacus, Eptesicus serotinus. Примеры редких<br />
видов: Felis silvestris, Pipistrellus pipistrellus, P. kuhlii, Nyctalus leisleri.<br />
Земельная собственность. 1163 га покрытые лесной растительностью находятся в<br />
собственности государства (Государственное предприятие по лесному хозяйству Тигина).<br />
Пастбища находятся в собственности коммун Чиобурчиу и Рэскаец.
366<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Общее состояние. Комплекс существенно изменен лесохозяйственными рубками, посадками<br />
интродуцентов, а затем мерами по расширению территории, занятой дубовыми<br />
насаждениями, что создало сильную мозаичность. Несмотря на это, сохранились многочисленные<br />
фрагменты коренных дубрав из дуба пушистого и особой формы дуба черешчатого.<br />
Коренные и производные леса из дуба черешчатого (10Stp, 9St1Ar, 9St1Dt, 8St2Sc,<br />
8St2Fr, 8St1Ar1Sc, 7St2Fr1Ulc, 7St2Fr1Ar, 7St3Pa, 7St3Ar, 7St3Ju, 7St2Ju1Dt, 7St2Pa1Pin,<br />
6St2Pa1Nu1Gl, 6St2Pa1Gl1Sc, 6St4Pa, 6St4Sc, 5St5Ju, 5St3Fr1Sc1Ulc, 4St3Stp2Ar1Dt,<br />
4St3Fr2Stp1Sc, 4St3Fr3Gl, 4St3Fr2Stp1Gl, 3St3Pa3Sc1Nu, 3St2Stp2Fr2Ar1Dt) и дуба пушистого<br />
(гырнецами) - 9Stp1St, 8Stp2St, 8Stp1St1Ar, 8Stp1Fr1Ar, 8Stp1Gl1Sc, 7Stp2Fr1Gl,<br />
7Stp2Gl1Fr, 4Stp3Fr2St1Ar, с характерным набором древесно-кустарниковых пород; присутствуют<br />
мелкие флористически богатые остепненные поляны. Значительные территории<br />
заняты сообществами с доминированием ясеня со свитой сопутствующих видов<br />
(9Fr1St, 9Fr1Gl, 8Fr1St1Ulc, 8Fr1St1Sc, 7Fr3St, 7Fr2St1Ar, 7Fr2St1Pa, 7Fr2Gl1Stp, 7Fr2Sc1St,<br />
6Fr2St1Gl1Ulc, 6Fr3St1Gl, 5Fr5Gl, 5Fr3St2Gl, 5Fr2St2Sc1Ulm, 4Fr4St1Gl1Dt, 4Fr3St2Gl1Ju,<br />
4Fr3St2Gl1Dt, 5Fr3St1Pa1Dt, 4Fr3St1Ulc1Ju1Ar, 4Fr3St2Ar1Dt, 4Fr3Stp2St1Ar, 4Fr3St2Gl1Sc,<br />
4Fr3Gl2St1Dt), намного меньше – сообщесвами вяза (7Ulc3Dt, 6Ulc2St2Ar, 6Ulc3Gl1Ar).<br />
Широко распространены посадки аборигенных пород - дуба черешчатого (10St) и пушистого<br />
(10Stp), вяза (10Ulc), а также интродуцентов (около 50% насаждений), преемущественно<br />
акации белой и гледичии, меньшие площади заняты сосной черной, елью и другими<br />
породами. В целом коренные насаждения составляют только 15,1%, искусственные<br />
насаждения – 57,2% (большинство из них низкопроизводительные), производные<br />
– 27,7%;66% насаждений порослевого происхождения; 93% насаждений низкопроизводительные,<br />
это указывает на угнетающие условия произрастания, но и на уровень хозяйствования<br />
(неудачный подбор пород для лесокультурных работ, несвоевременность и качество<br />
лесохозяйственных рубок и др.); около 8% составляют низкополнотные насаждения<br />
и редины; в некоторых насаждениях присуствует агрессивный клен американский<br />
(Acer negundo). В комплекс включены крупные участки степных сообществ с участием перистых<br />
ковылей, расположенные на крутом склоне Днестра, а также сохранившийся участок<br />
первичной степи между урочищем «Чобурчие де Мунте» и песчаным карьером на<br />
окраине с. Рэскаец. В 2009 году проведено облесение интродуцентами верхней части спускающегося<br />
к Днестру эрозионно опасного склона, расположенного к северо-западу от с.<br />
Рэскэец (участок 42Е урочища «Стынка»). Многообразие лесных, луговых, степных и полевых<br />
биотопов формирует высокое разнообразие фауны птиц, среди которых гнездятся<br />
и встречаются в качестве залетных и на пролете различные редкие виды. Богата фауна насекомых<br />
открытых местообитаний - отмечены 72 вида Apoi<strong>de</strong>a. Впервые за долгие годы в<br />
Молдове вновь обнаружена степная дыбка Saga pedo Pall. (IUCN-2010), а также редкий вид<br />
кузнечика - Onconotus servillei F.-v.-W. Кроме этих насчитывается еще 12 охраняемых видов.<br />
Экономическое и социальное значение. Посещенияе туристами для наблюдения и фотографирования<br />
ландшафта и редких видов (в период массового развития/цветения) растений<br />
и животных. Сохранение в качестве банка семян ценозообразователей, редких и исчезающих<br />
видов растений. Сбор лекарственных растений. Использование пастбищ с регулируемой<br />
нагрузкой. Многие обитающие здесь виды являются объектами любительской охоты.<br />
Леса: Возможные доходы от использования продуктов леса (древесные продукты, недревесные<br />
продукты (фрукты, ягоды, лекарственные травы, охота), услуги и др.) в соответствии<br />
с действующим законодательством:<br />
a. ежегодные доходы от заготовки и продажи древесных продуктов – 381,6 тыс. лей;<br />
b. ежегодные доходы от заготовки и продажи недревесных продуктов – 17,2 тыс. лей;
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
367<br />
c. ежегодные доходы от пользования в охотничьих целях – 366,3 тыс. лей;<br />
d. всего доходов – 765,1 тыс. лей.<br />
Зона А - VII.А. (VII.А.1.- VII.А.3.)<br />
Площадь и краткое описание. 139,11 га. Зона включает 4 участка с ценными лесными<br />
и степными ценозами: VII.А.1. «Верхний гырнец» (33,1 га), кварталы 21E, 23(A-E, H, N,<br />
P, S-U, R1) урочища «Чиобурчиу де Мунте»; VII.A.2. «Нижняя дубрава» (73.9 га), кварталы<br />
5(N, S, V, Y, Z); 7 (H, J); 10(C, D, F, H); 11(A-C, I, J, L); 12A урочища «Чиобурчиу де Мунте»;<br />
VII.А.3. Степной участок «Змеиная горка» на юго-западной окраине с. Рэскэец между<br />
урочищем «Чиобурчиу де Мунте» и песчаным карьером - резервный фонд коммуны<br />
Рэскэец (1,7 га); VII.А.4. Выдел 4A урочища «Стынка» (30,4 га).<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери<br />
Летучие<br />
мыши<br />
Общее 383 13 7 82 17 9<br />
Оценка полноты данных (в %) 90 70 80 80 90<br />
Красная книга Молдовы 10 3 6 0<br />
Список МСОП 1 1 1 0<br />
Красная книга Европы 1 9<br />
Списки Бернской конвенции 2 5 58 12 9<br />
Списки Боннской конвенции 16 9 9<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
2 1 0<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
1 5 9 9<br />
Директива об охране птиц 16<br />
Операционный список 28 3 3 22 4 2<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
13<br />
9 2 24 5<br />
Примеры редких видов<br />
Растения - Achillea coarctata Poir., Adonis vernalis L., Amygdalus nana L., Asparagus<br />
officinalis L., Astragalus pubiflorus DC., Cerastium ucrainicum Pacz. ex Klok., Crambe tataria<br />
Sebeok, Goniolimon besserianum (Schult.) Kusn., Helichrysum arenarium (L.) Moench, Pulsatilla<br />
montana (Hoppe) Reichenb., Scorzonera mollis Bieb.<br />
Животные. Насекомые: Bombus argillaceus Scop., Lucanus cervus L., Oryctes nasicornis<br />
L., Ascalaphus macaronius Scop., Callimorpha quadripunctaria Poda, Onconotus servillei F.v.-W.,<br />
Mantis religiosa L., Iphlici<strong>de</strong>s podalirius, Saturnia pyri Denis et Schiff., Scolia maculata<br />
Drury, Xylocopa valga Gerst., Zerynthia polyxena Den. et Sch. Герпетофауна: Zamenis<br />
longissimus, Elaphe quatrolineata, Coronella austriaca. Птицы: Aquila clanga, Pernis apivorus,<br />
Aquila pomarina, Aquila chrysaetos, Hieraaetus pennatus, Columba oenas. Звери: Felis silvestris,<br />
Pipistrellus pipistrellus, P. kuhlii, Nyctalus leisleri.<br />
Общее состояние. Территория с ценными высоковозрастными природными лесами<br />
из дуба пушистого с участием дуба черешчатого, а также ясеневые леса со значительным<br />
участием в древостое дуба пушистого (10Stp, 8Stp1St1Ar, 7Stp2Gl1Fr, 9St1Ar,<br />
9St1Dt, 7St2Ju1Dt, 5St5Ju, 7St3Ju, 4St3Fr2Ar1Dt). На степных полянах сохранились фрагменты<br />
первичной луговой степи Festuceto - Stipetum (tirsa)-herbosum и Festucetа (valesiacа)
368<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
herbosum, вторичные сообщества Stipeto (capillatа) - Festucetа (valesiacа) herbosum, а также<br />
Bothriochloeta (ischaemum) herbosum. Опушки леса в нижней части массива подвержены неумеренному<br />
выпасу и заняты вторичными сообществами Festuceto (valesiaca) - Bothriochloeta<br />
(ischaemum) herbosum. Степи, приуроченные к неудобьям, представлены первичными<br />
ссобществами настоящей степи – первичным Stipeto (ucraunica) – Festuceto herbosum и вторичным,<br />
возникшим в результате выпаса, – Festuceto-Stipetum (capillata)-herbosum.<br />
Зона В - VII.В. (VII.В.1.- VII.В.4.)<br />
Площадь и краткое описание. 948,2 га. Зона включает 4 участка: VII.В.1. Буфер «Чобурчиу<br />
де Мунте» (854,4 га) - лесные участки кварталов 5-23 урочища «Чиобурчиу де<br />
Мунте»: VII.В.1-1. Основаня часть урочища, площадью 814,8 га; VII.В.1-2. Леса квартала<br />
10 (выделы I, L, Z2), площадью 1,9 га; VII.В.1-3. Кварталы 5 (Q, U) и 10 (E, G, V1, Z1),<br />
площадью 5,2 га; VI.В.2. Участок восстанавливающейся агростепи (2,85 га); VII.В.3. Буфер<br />
«Стынка» (71,5 га) - основная часть урочища «Стынка»; VII.В.4. Участок травянистой растительности<br />
(14,4 га). Включает 2 территории: VII.В.4-1. Поляны и опушки гырнеца вместе<br />
с соседним степным фрагментом (выдел 4Е урочища «Стынка» (13,2 га) определены<br />
как генетический резерват, предназначенный для сохранения и получения посадочносеменного<br />
материала при восстановлении степных пастбищ. VII.В.4-2. Луга переменного<br />
увлажнения, примыкающие к выделу 4С урочища «Стынка», площадью 6,25 га.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 389 5 6 100 29 9<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 70 80 80 90<br />
Красная книга Молдовы 3 2 5 2<br />
Список МСОП 2 1 2 0<br />
Красная книга Европы 1 9<br />
Списки Бернской конвенции 5 25 18 9<br />
Списки Боннской конвенции<br />
15 9 9<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
1 1 2<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
1 5 11 9<br />
Директива об охране птиц 18<br />
Операционный список 29 2 2 66 8 3<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
10<br />
3 1 22 5<br />
Примеры редких видов<br />
Растения - Achillea coarctata Poir., Amygdalus nana L., Asparagus officinalis L., Cerastium<br />
ucrainicum Pacz. ex Klok. (ОВМ), Chamaecytisus ruthenicus (Fisch. ex Woloszcz.) Klaskova,<br />
Crocus reticulatus Stev. ex Adams, Goniolimon besserianum (Schult.) Kusn., Helichrysum<br />
arenarium (L.) Moench.<br />
Животные. Насекомые: Oryctes nasicornis L., Morimus finereus Muls., Mantis religiosa<br />
L.. Герпетофауна: Zamenis longissimus, Coronella austriaca. Птицы: Falco vespertinus, Crex<br />
crex, Circus cyaneus, Hieraaetus pennatus, Columba oenas. Звери: Felis silvestris, Pipistrellus<br />
pipistrellus, P. kuhlii, Nyctalus leisleri, Myotis daubentonii.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
369<br />
Общее состояние. Комплекс включает разнообразные лесные, степные и луговые<br />
биотопы. В лесных урочищах мозаично разбросаны фрагменты природных лесов из<br />
дуба чершчатого (9St1Dt, 8St2Sc, 8St2Fr, 8St1Ar1Sc, 7St2Fr1Ulc, 7St2Fr1Ar, 7St3Pa, 7St3Ar,<br />
7St2Pa1Pin, 6St2Pa1Nu1Gl, 6St2Pa1Gl1Sc, 6St4Pa, 6St4Sc, 5St3Fr1Sc1Ulc, 4St3Stp2Ar1Dt,<br />
4St3Fr2Stp1Sc, 4St3Fr3Gl, 4St3Fr2Stp1Gl, 3St3Pa3Sc1Nu, 3St2Stp2Fr2Ar1Dt), дуба пушистого<br />
(9Stp1St, 8Stp2St, 8Stp1Fr1Ar, 8Stp1Gl1Sc, 7Stp2Fr1Gl, 4Stp3Fr2St1Ar), ясеня (9Fr1St, 9Fr1Gl,<br />
8Fr1St1Sc, 7Fr3St, 7Fr2St1Ar, 7Fr2St1Pa, 7Fr2Gl1Stp, 7Fr2Sc1St, 6Fr2St1Gl1Ulc, 6Fr3St1Gl,<br />
5Fr3St2Gl, 5Fr2St2Sc1Ulm, 4Fr4St1Gl1Dt, 4Fr3St2Gl1Ju, 4Fr3St2Gl1Dt, 5Fr3St1Pa1Dt,<br />
4Fr3St1Ulc1Ju1Ar, 4Fr3St2Ar1Dt, 4Fr3Stp2St1Ar, 4Fr3St2Gl1Sc, 4Fr3Gl2St1Dt), вяза<br />
(7Ulc3Dt, 6Ulc2St2Ar, 6Ulc3Gl1Ar). Территориально преобладают искусственные посадки<br />
аборигенных пород - дуба черешчатого (10St) и пушистого (10Stp), вяза (10Ulc), а<br />
также интродуцентов - акации белой (10Sc), гледичии (10Gl), сосны черной (10Pin), ели<br />
(10Mo) и других. Растительность полян и опушек представлена первичными луговыми и<br />
настоящими степями и вторичными бородачевниками. Крутые склоны и борта оврагов<br />
с фрагментами нарушенных луговых степей закреплены древесно-кустарниковыми зарослями<br />
из видов природной флоры и интродуцентов. В долине присутствуют луга переменного<br />
увлажнения, периодически затопляемые паводковыми водами Днестра. Заброшенные<br />
сельхозугодья восстанавливаются, здесь происходит медленно протекающая<br />
сукцессия сообщества Lolietum herbosum.<br />
Зона C - VII.C. (VII.C.1.- VII.C.4.)<br />
Площадь и краткое описание. 104,82 га. Зона включает 2 участка, занятых степными<br />
пастбищами: участки VII.C.1. (5,32 га), VII.C.2. (5,9 га), VII.C.4. (23,7 га) – закустаренный<br />
участок урочища «Карьер». VII.C.3. Значительную часть зоны (89,1 га) занимают<br />
разновозрастные насаждения акации в урочище «Чиобурчиу» (кварталы 1 и 2)<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 298 9 6 47 14 5<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 70 80 80 90<br />
Красная книга Молдовы 5 2 6 0<br />
Список МСОП 1 1 0<br />
Красная книга Европы 1 5<br />
Списки Бернской конвенции 2 5 26 5 5<br />
Списки Боннской конвенции<br />
22 5<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
1 1 0<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
1 5 5 5<br />
Директива об охране птиц 15<br />
Операционный список 10 4 2 11 2 1<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
4<br />
5 1 11 3<br />
Примеры редких видов<br />
Растения - Achillea coarctata Poir. Amygdalus nana L., Cerastium ucrainicum Pacz. ex Klok.,<br />
Goniolimon besserianum (Schult.) Kusn.
370<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Животные. Насекомые: Calosoma sycophanta L., Ascalaphus macaronius Scop.,<br />
Callimorpha quadripunctaria Poda., Saga pedo Pall., Papilio machaon L., Leucorrhinia pectoralis<br />
Charp. Герпетофауна: Zamenis longissimus, Coronella austriaca. Птицы: Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s,<br />
Egretta alba, Ciconia nigra, Plegadic alcinellus, Platalea leucorodia, Cygnus olor. Звери: Felis<br />
silvestris, Myotis daubentonii, Pipistrellus kuhlii.<br />
Общее состояние. Широко распространены разновозрастные посадки интродуцентов,<br />
в основном акации белой. Пастбища заняты различными по степени нарушенности<br />
и состоянию травостоя степными сообществами, главным образом бородачевниками<br />
(Bothtyochloetum) и сильно засоренными типчатниками (Festucetum) с богатым флористическим<br />
составом. Заболоченные и настоящие луга на периодически и длительно<br />
затопляемом участке в меандре Днестра чрезмерно выпасаются, в том числе по мокрой<br />
земле и даже в периоды затопления. Здесь впервые для фауны Молдовы отмечена стрекоза<br />
Leucorrhinia pectoralis Charp., включенная в Европейский Красный список и Приложения<br />
Бернской Конвенции.<br />
Прибрежная водо-охранная полоса «Рэскэец-Олэнешть» - VIII<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, пойма реки Днестр между селами Талмаза и<br />
Чиобурчиу<br />
46° 32' 37" сш 29° 53' 08" вд<br />
Площадь и краткое описание. 920,84 га, в том числе лесные территории 140,3 га урочища<br />
«Палий». Прибрежная водо-охранная полоса от урочища «Баж» (расположено с<br />
другой стороны реки) вместе с меандрами (самый крупный – Унгюл Сатулуй) с самым<br />
узким местом в районе с. Олэнешть.<br />
Абсолютные высоты: 0,7–5 м<br />
Физическая структура<br />
Общее географическое<br />
описание<br />
Территория ядра расположена в юго-восточной части республики в 91 км<br />
к юго-востоку от мун. Кишинэу, в 36 км к юго-востоку от мун. Тираспол в<br />
пределах северо-восточной части Когылникской равнины<br />
Рельеф Низкая пойма р. Днестр<br />
Бассейн Нижняя часть бассейна р. Днестр<br />
Общее геологическое Сложена песками, глинами, известняками верхней толщи бессарбского<br />
описание<br />
подяруса сарматского яруса миоцена<br />
Характеристика ланд- Нижнеднестровская пойма с пойменно-луговыми и иловато-болотными<br />
шафта<br />
почвами, плавневыми лесами и травяными болотами<br />
Основные типы экосистем.<br />
Водные биотопы<br />
1. Река- экосистема сегмента Днестра.<br />
2. Пойменные постоянные и полупересыхающие озера и лужи (мелководные стоячие<br />
пресные воды).<br />
3. Канал, с постоянно возникающей связью с рекой.<br />
4. Водная растительность, развивающаяся в толще воды и на ее поверхности.<br />
Пойменные леса. Чистые тополевники – 76,3%; Ивовые леса – 17,6%; Тополево-ивовые<br />
леса – 6,1%. Средний возраст: 49 лет. Формула лесообразующих пород: 3SA3FR2PLA2FRA.<br />
Представлены 3 биотопами<br />
5. Пойменный лес.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
371<br />
6. Прибрежный ивовый лес.<br />
7. Сообщества кустарниковых видов Salix (S. triandra и S. purpurea.) по берегам водоемов<br />
и в местах длительного сохранения болотин.<br />
8. Пойменный лес с доминировнаием ясеня.<br />
Искусственные посадки<br />
9. Одновидовые посадки Populus alba, P. nigra, Salix alba, Fraxinus excelsior.<br />
Травянистая растительность представлена сообществами лугов и водно-болотной<br />
растительности:<br />
10. Высокотравне пойменные луга.<br />
11. Пойменные луговые пастбища.<br />
12. Влажные луга и болота.<br />
13. Тростниковые заросли.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 164 21 10 94 19<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 80 70 80 80<br />
Красная книга Молдовы 7 2<br />
Список МСОП 2 1<br />
Красная книга Европы 1<br />
Списки Бернской конвенции 6 60 6<br />
Списки Боннской конвенции 33 0<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
1 1<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
7 1<br />
Директива об охране птиц 19<br />
Операционный список 1 2 26 3<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
29<br />
Примеры редких видов растений: Carex pseudocyperus L., редкий вид в критичеком<br />
состоянии, распространенный только на Нижнем Днестре.<br />
Характерные и редкие виды животных. Герпетофауна. Характерные виды: Lacerta<br />
viridis, L. agilis, Natrix natrix, Hyla arborea, Rana esculenta. Примеры редких видов: Coronella<br />
austriaca. Птицы. Присутствуют лесные, луговые, водно-болотные и полевые птицы,<br />
среди которых преобладают мелкие воробьиные. Много птиц водно-болотного и лугового<br />
комплекса. Часто встречаются различные виды цапель, дятлы, совы, ракши, фазан.<br />
На миграциях обычны кулики, утки, хищные птицы. Примеры редких видов: Falco<br />
vespertinus, Egretta alba, Ciconia nigra, Pernis apivorus, Falco cherrug, Circus cyaneus, Columba<br />
oenas, Asio flammeus. Звери. Характерные виды: Erinaceus europaeus, Talpa europaea, Sorex<br />
araneus, Dryomys nitedula, Apo<strong>de</strong>mus agrarius, Apo<strong>de</strong>mus sylvaticus, Apo<strong>de</strong>mus flavicollis,<br />
Clethrionomys glareolus, Sus scrofa, Capreolus capreolus, Cervus elaphus, Vulpes vulpes, Mustela<br />
nivalis, Mustela putorius. Примеры редких видов: Felis silvestris.<br />
Земельная собственность 140,3 га покрытые лесной растительностью находятся в собственности<br />
государства (Государственное предприятие по лесному хозяйству Тигина).
372<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Общее состояние. Преобладающая часть территории занята плавневыми лесами периодически<br />
затопляемыми в период паводков, с доминированием в древостое ивы белой<br />
(Salicetum inundatum - 9Sa1Pla, 5Sa3Pla2Fr, 5Sa2Fra2Fr1Ulc, 5Sa2Ulc2Fra1Pla, 4Sa4Pla2Fr,<br />
3Sa3Pla2Ulc1Fr1Fra), тополя белого (формации Populeta- 9Pla1Sa, 6Pla4Sa, 5Pla2Sa2Ulc1Fr,<br />
4Pla4Sa2Ulc) и ясеня (формации Fraxineta - 7Fr2Pla1Ulc, 5Fr4Fra1Ulc, 4Fr3Ulc2Pla1Sa).<br />
Искусственные посадки включают аборигенные виды, такие как Salix alba - 10Sа, Populus<br />
alba – 10Pla и Fraxinus axcelsior - 10Fr. Современное состояние: около 70% насаждений порослевого<br />
происхождения; коренные насаждения составляют только 42%, искусственные<br />
насаждения – 31% (большинство из них низкопроизводительные), производные –<br />
27%; 40% насаждений низкопроизводительные, это указывает на угнетающие условия<br />
произрастания и на низкий уровень хозяйствования (неудачный подбор пород для лесокультурных<br />
работ, несвоевременность и качество хозяйственных рубок и др.); около<br />
6% составляют низкополнотные насаждения и редины. Довольно большие территории в<br />
водоохраной полосе заняты луговой растительностью, местами сохранились редколесья<br />
ивы белой. Комплекс поддерживает богатую местную фауну птиц и птиц-посетителей, в<br />
том числе редких.<br />
Социальное и экономическое значение. Является объектом при прохождении маршрутов<br />
туристами для наблюдения и фотографирования ландшафта и редких видов животных,<br />
главным образом птиц. Луга могут использоваться как сенокосное угодье. Многие<br />
виды птиц являются объектами любительской охоты.<br />
Леса: Возможные доходы от использования продуктов леса (древесные продукты, недревесные<br />
продукты (фрукты, ягоды, лекарственные травы, охота), услуги и др.) в соответствии<br />
с действующим законодательством:<br />
– ежегодные доходы от заготовки и продажи древесных продуктов – 46 тыс. лей;<br />
– ежегодные доходы от заготовки и продажи недревесных продуктов – 2,1 тыс. лей;<br />
– ежегодные доходы от пользования в охотничьих целях – 44,2 тыс. лей;<br />
– всего доходов – 92,3 тыс. лей.<br />
Зона А - VIII.А.(VIII.А.1.-VIII.А.3.). 144,4 гa. Включает 3 участка: VIII.А.1. «Унгюл<br />
Рэскаец» (44,4 га, водный фонд) - лента шириной 50-60 м за государственной дамбой,<br />
входящая в прибрежную водо-охранную полосу, граничит с VI.С.1.; VIII.А.2. Участки<br />
30E и 30F урочища «Палий» (8,7 га); VIII.А.3. «Унгюл Сатулуй» – удаленный малопосещаемый<br />
меандр Днестра (91,3 га).<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери<br />
Летучие<br />
мыши<br />
Общее 83 10 94 19<br />
Оценка полноты данных (в %) 70 70 80 80<br />
Красная книга Молдовы 6 2<br />
Список МСОП 2 1<br />
Красная книга Европы 1<br />
Списки Бернской конвенции 6 60 6<br />
Списки Боннской конвенции<br />
24 0<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
1 1
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери<br />
Летучие<br />
мыши<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
7 1<br />
Директива об охране птиц 19<br />
Операционный список 1 2 26 3<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
29<br />
373<br />
Примеры редких видов<br />
Растения - Carex pseudocyperus L.<br />
Животные. Герпетофауна: Coronella austriaca. Птицы: Falco vespertinus, Egretta alba,<br />
Ciconia nigra, Pernis apivorus, Falco cherrug, Columba oenas, Asio flammeus. Звери: Felis silvestris.<br />
Общее состояние. Основная растительность –коренные и производные, разной степени<br />
нарушенности плавневые леса с доминированием ивы белой (Salicetum inundatum<br />
- 9Sa1Pla, 5Sa3Pla2Fr, 5Sa2Fra2Fr1Ulc, 5Sa2Ulc2Fra1Pla, 4Sa4Pla2Fr, 3Sa3Pla2Ulc1Fr1Fra),<br />
тополя белого (Populetum - 9Pla1Sa, 6Pla4Sa, 5Pla2Sa2Ulc1Fr, 4Pla4Sa2Ulc) и ясеня<br />
(Fraxineta - 7Fr2Pla1Ulc, 5Fr4Fra1Ulc, 4Fr3Ulc2Pla1Sa). Сохранились участки (30E и 30F<br />
урочища «Палий») высоковозрастных 60-100 лет белотополевых (7PLA2ULC1DT) и<br />
ясеневых (3FR3ULC2FRA1STDM) лесов. На меандре «Унгюл Сатулуй» растет дуб черешчатый,<br />
диаметром ствола около 1,2 м., не указанный в списке вековых, охраняемых<br />
государством деревьев. Часть меандра (кварталы 32-33 урочища «Палий») покрыта<br />
посадками видов природной флоры - Salix alba (10Sа), Populus alba (10Pla) и Fraxinus<br />
axcelsior (10Fr). Много длительно сохраняющихся болотин. Травянистая растительность<br />
представлена мозаично расположенными сырыми и заболоченными лугами с<br />
многочисленными стрекозами – отмечено 11 видов, включая Gomphus flavipes Pz. из<br />
списка Бернской Конвенции.<br />
Зона В - VIII.В. (VIII.В.1.-VIII.В.3.)<br />
Площадь и краткое описание. 275,1 гa. Включает 3 участка: VIII.В.1. Участок Днестра<br />
на всем протяжении комплекса, площадью 240 га; VIII.В.2. – 30,2 га - полувысохшие<br />
пруды заброшенного рыбхоза, расположенные в дальней части меандра «Унгюл Рэскаец»;<br />
VIII.В.3. - 4,9 га - выделы 30 С и D урочища «Палий».<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 30 10 94 19<br />
Оценка полноты данных (в %) 70 70 80 80<br />
Красная книга Молдовы 6 2<br />
Список МСОП 2 1<br />
Красная книга Европы 1<br />
Списки Бернской конвенции 6 60 6<br />
Списки Боннской конвенции<br />
24 0<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
1 1
374<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
7 1<br />
Директива об охране птиц 19<br />
Операционный список 2 26 3<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
29<br />
Примеры редких видов<br />
Животные. Герпетофауна: Coronella austriaca. Птицы: Falco vespertinus, Egretta alba,<br />
Ciconia nigra, Pernis apivorus, Falco cherrug, Columba oenas, Asio flammeus. Звери: Felis silvestris.<br />
Общее состояние. Водная растительность Днестра на всем протяжении комплекса<br />
не изучена. На территории зоны вдоль берега реки сохранились мелкие участки настоящих<br />
лугов. Полувысохшие пруды заросли и покрыты зарослями тростника. Территория<br />
богата птицами водно-болотного комплекса, в том числе многосичленными редкими<br />
видами.<br />
Зона С - VIII.C. (VIII.C.1.- VIII.C.6.)<br />
Площадь и краткое описание. 501,34 гa. Включает 2 участка, которые в свою очередь<br />
подразделены на несколько более мелких: VIII.С.1. «Нэсси» (68,58 га). Включает<br />
крупный меандр и следующую за ним вниз по течению часть урочища «Палий» (кв.<br />
30-31), кроме зон А и В. Протяженная часть урочища занимает прибрежную полосу и<br />
основание меандра, известного как «Унгюл Сатулуй», представляя собой краевую часть<br />
участка зоны. VIII.С.1-1. Территория водного фонда (22 га); VIII.С.1-2. Территория резервного<br />
фонда коммуны Пуркарь в основании меандра(9,48 га); VIII.С.1-3. Кварталы<br />
30-31 урочища «Палий» (37,1 га). VIII.С.2. Прибрежная водоохранная полоса (от меандра<br />
Унгюл Сатулуй до с. Олэнешть) с вклинивающимся участком резервного фонда коммуны<br />
Олэнешть (на границе с территорией коммуны Пуркарь) с примыкающим болотцем<br />
(182,09 га). VIII.С.2-1. Территория водного фонда (160,27 га); VIII.С.2-2. Участок резервного<br />
фонда с. Олэнешть, входящий в прибрежную водо-охранную полосу (13,31 га).<br />
VIII.С.2-3. Заболоченное пастбище на краю с. Олэнешть (8,51 га).<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 133 21 10 94 15<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 80 70 80 80<br />
Красная книга Молдовы 7 3<br />
Список МСОП 2 1<br />
Красная книга Европы 1<br />
Списки Бернской конвенции 6 60 7<br />
Списки Боннской конвенции<br />
33 0<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
1 1<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
7 0
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Директива об охране птиц 19<br />
Операционный список 2 28 4<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
29<br />
375<br />
Примеры редких видов<br />
Животные. Герпето- фаунаetofauna: Coronella austriaca. Птицы: Falco vespertinus,<br />
Egretta alba, Ciconia nigra, Circus cyaneus, Pernis apivorus, Falco cherrug, Columba oenas, Asio<br />
flammeus. Звери: Felis silvestris.<br />
Общее состояние. Меандр «Унгюл Рэскэец» занят сенокосным лугом, используемый<br />
под выпас, с узкой тополево-ивово-вязовой полосой вдоль берега и сообществами<br />
настоящих злаковых лугов формации Elytrigieta repensi и Poaeta pratensisi. Территория<br />
резервного фонда коммуны Пуркарь в основании меандра, в прошлом занятая сенокосным<br />
(Poa pratensis и Elytrigia repens) искусственным лугом, в настоящее время<br />
используется как пастбище со значительными нагрузками. Сырые, влажные, изредка<br />
заболоченные луга и болотца в виде мелких участков встречаются по всей территории<br />
зоны. Небольшие участки покрыты плавневыми лесами с доминированием тополя<br />
белого (6PLA3ULC1DT, 9PLA1ULC, 6PLA3SA1FR), ясеня (7FR2PLA1ULC, 6FRA4FR,<br />
6FR2PLA1SA1ULC, 6FR4FRA) и ивы белой (7SA3PLA); некоторые засорены агрессивным<br />
кленом американским.<br />
«ПУРКАРь» - IX<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, к северу от с. Олонешть<br />
46° 30' 34" сш 29° 52' 51" вд<br />
Площадь и краткое описание. 144,7 га. Участок на оползневом склоне к северу от<br />
с. Олонешть, включает степной фрагмент активно зарастающий кустарниками, искусственные<br />
посадки и 2 пастбища (С(P)23 и С(P)24).<br />
Абсолютные высоты: 18–130 м<br />
Физическая структура<br />
Общее географическое<br />
описание<br />
Территория расположена в юго-восточной части республики в 91 км к<br />
юго-востоку от мун. Кишинэу, в 40 км к юго-востоку от мун. Тираспол в<br />
пределах северо-восточной части Когылникской равнины<br />
Рельеф Средняя часть склона долины р. Днестр<br />
Бассейн Нижняя часть бассейна р. Днестр<br />
Общее геологическое Сложена песками, глинами, алевритами нерасчлененной толщи херсон-<br />
описание<br />
ского подъяруса – меотического яруса; песками, глинами, известняками<br />
верхней новороссийского подъяруса понтического яруса плиоцена<br />
Характеристика Твардицкая низменная равнина, сложенная глинами и алевритами, с обыкно-<br />
ландшафта<br />
венными и карбонатными черноземами на мощных лёссовидных суглинках<br />
Основные типы экосистем.<br />
a) Естественные древесно-кустарниковые заросли кустарников природной флоры<br />
на эрозионных склонах.<br />
b) Искусственные посадки древесных культур.
376<br />
c) Степные сообщества.<br />
d) Многолетние залежи.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Turisty 19 Растения Насеко-<br />
Зообентос<br />
мые<br />
Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 133 8 7 39<br />
Оценка полноты данных (в %) 70 60 75 80<br />
Красная книга Молдовы<br />
Список МСОП<br />
6 2 1<br />
Красная книга Европы 1<br />
Списки Бернской конвенции 3 7 40<br />
Списки Боннской конвенции 8<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
1 1<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
1 7<br />
Директива об охране птиц 7<br />
Операционный список 5 2 3 13<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
3<br />
6 1 11<br />
Примеры редких видов растений: Crocus reticulatus Stev. ex Adams, Cerastium ucrainicum<br />
Pacz. ex Klok., Seseli tortuosum L.<br />
Характерные и редкие виды животных<br />
Насекомые - примеры редких видов: Mantis religiosa L., Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L., Papilio<br />
machaon L., Zerynthia polyxena Denis et Schiff., Xylocopa valga Gerst. Lucanus cervus L. Герпетофауна:<br />
Specii commune: Lacerta viridis, Lacerta agilis, Hyla arborea. Примеры редких<br />
видов: Coronella austriaca. Птицы. Характерны птицы открытых травянистых биотопов.<br />
Примеры редких видов: Circus cyaneus.<br />
Земельная собственность. Земли коммуны Пуркарь и одно пастбище – коммуны Олэнешь.<br />
Общее состояние. Комплекс включает лесопосадку, закустаренные фрагменты антропогенных<br />
вариантов степей и пастбища, представленные высоковозрастными залежами.<br />
Территория ценна для поддержания герпетофауны и довольно богатого населения<br />
птиц, которая представлена главным образом птицами-наземниками, встречаются многие<br />
виды хищников, среди них отмечены многие редкие.<br />
Социальное и экономическое значение. Часть участка следует сохранять как резерват<br />
степной растительности и для получения семенного материала, поскольку здесь произрастают<br />
эдификаторы целинных степей – перистые ковыли, степное разнотравье и<br />
редкие виды растений. Часть территории должна использоваться под выпас с регламентированной<br />
нагрузкой. Обитающие здесь Coturnix coturnix, Phasianus colchicus являются<br />
объектами любительской охоты.<br />
Зона B – IX.B.(IX.B.1.-IX.B.2.)<br />
Площадь и краткое описание. 115 га. Включает 2 территории: IX.B.1. Степные территории<br />
с фрагментами первичных степей, активно зарастающие кустарникамив в урочище<br />
«Hamza» (55 га); IX.B.2. – лесопосадки (60 га).
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов<br />
Растения Насекомые<br />
Зообентос Герпето-<br />
Птицы<br />
фауна<br />
Звери<br />
Летучие<br />
мыши<br />
Общее 133 8 7 39<br />
Оценка полноты данных (в %) 70 60 75 80<br />
Красная книга Молдовы<br />
Список МСОП<br />
6 2 1<br />
Красная книга Европы 1<br />
Списки Бернской конвенции 3 7 40<br />
Списки Боннской конвенции<br />
8<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
1 1<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
1 7<br />
Директива об охране птиц 7<br />
Операционный список 5 2 3 13<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
3<br />
6 1 11<br />
377<br />
Примеры редких видов<br />
Растения - Crocus reticulatus Stev. ex Adams, Cerastium ucrainicum Pacz. ex Klok., Seseli<br />
tortuosum L.<br />
Животные. Насекомые: Mantis religiosa L., Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L., Papilio machaon L.,<br />
Zerynthia polyxena Denis et Schiff., Xylocopa valga Gerst. Lucanus cervus L. Герпетофауна:<br />
Coronella austriaca. Птицы: Circus cyaneus.<br />
Общее состояние. Оползневой склон покрыт противоэрозионной лесопосадкой, заброшенным<br />
старым виноградником, мелкими фрагментами настоящих типчаковоковыльных<br />
с участием Stipa lessingiana Trin. et Rupr (Festuceto-Stipetum (lessingiana)herbosum)<br />
и луговых степей с участием S. tirsa (Festuceto - Stipetum (tirsa)-herbosum), а также<br />
пастбищем. Южная часть c нарушенными и засоренными степными сообществами<br />
Festucetum с единичным участием в травостое Stipa lessingiana выпасается, в самой верхней<br />
части склона расположено вытянутое вдоль склона обедненное перевыпасом и прогоном<br />
пастбище с. Пуркарь с фрагментами дерновинно-злаковых райграсовых, бородачевых<br />
и мятликовых залежей.<br />
Зона С - IX.С. (IX.С.1.-IX.С.2.)<br />
Площадь и краткое описание. 29,7 га. Зона объединяет территории пастбищ: IX.С.1.<br />
Пастбище коммуны Пуркарь - С(P).23, IX.С.2. Пастбище коммуны Олэнешть - С(P).24.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Общее 28 4<br />
Оценка полноты данных (в %)<br />
Красная книга Молдовы<br />
Список МСОП<br />
60<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши
378<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
Красная книга Европы<br />
фауна<br />
Списки Бернской конвенции<br />
Списки Боннской конвенции<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
3<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
Директива об охране птиц<br />
Операционный список<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
3<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее состояние. Пастбище коммуны Пуркарь - С(P).23 - старая залежь (более 10<br />
лет) с кустовыми многолетними злаками, с медленно протекающей сукцессией Lolietum<br />
herbosum. Последующая стадия Bothtriochloetum здесь в начальной стадии развития. Травостой<br />
включает 22 вида растений. Lolium и Bothriochloa держатся в травостое много лет<br />
и хорошо переносят уплотнение почвы, однако при выпасе с перегрузкой происходит<br />
формирование изреженного травяного покрова и затрудняется проникновение в сообщество<br />
других кормовых растений. Поэтому сопровождающие виды представлены в<br />
основном сорняками и некоторыми другими плохо поедаемыми видами. Включает небольшие<br />
мочары с более влаголюбивой растительностью. Пастбище малопродуктивное<br />
крйне низкого качества ввиду разреженности травяного покрова, угнетенности растений,<br />
истощенности райграса, полного отсутствия степного кормового разнотравья и бобовых.<br />
Причниы угнетенности - перегрузка бессистемным выпасом, ранние сроки начала<br />
выпаса и позднее окончание, отсутствие перерывов в использовании. Отсутствуют<br />
кормовые травы первичных сообществ. Целесообразно использовать после мероприятий<br />
по коренному улучшению (замена травяного покрова путем посев злаково-бобовой<br />
смеси) и удалению кустарников. Пастбище коммуны Олэнешть - С(P).24. Старая залежь<br />
(более 10 лет) с кустовыми многолетними злаками, с медленно протекающей сукцессией,<br />
травостой представлен ассоциацией Lolietum herbosum, местами – сообществами<br />
с преобладанием Bothriochloa ischaemum и Poa angustifolia. Травостой включает 23<br />
вида растений. Присельское пастбище с разреженным травостоем, угнетенными дернинами<br />
злаков, преобладанием сорных и непоедаемых видов, малоценное в кормовом отношении<br />
и низко продуктивное. Причины угнетенности - интенсивное использование<br />
в качестве присельского выгона для всех видов скота, в том числе коз, без соблюдения<br />
правил рационального выпаса. В современном состоянии малоценное кормовое угодье.<br />
Нуждается в замене травяного покрова.<br />
Сектор «Долина Олэнешть-Крокмаз» - Х<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, пойма реки Днестр между селами Олэнешть и<br />
Крокмаз<br />
46° 28' 59" сш 29° 57' 16" вд<br />
Площадь и краткое описание. 1614,2 га, включая лесной фонд 406,6 га в урочище<br />
«Олэнешть». Комплекс состоит 2 территории. A. Серия глубоких меандров с прибрежной<br />
полосой между ними, включает природные резерваты; B. урочище «Айвазия» в долине
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
379<br />
между селами Олэнешть и Крокмаз, c природными лугами, сельскохозяйственными территориями<br />
и разветвленной системой ирригационных каналов.<br />
Абсолютные высоты: 1–2,5 м<br />
Физическая структура<br />
Общее географическое<br />
описание<br />
Территория расположена в юго-восточной части республики в 102 км к<br />
юго-востоку от мун. Кишинэу, в 46 км к юго-востоку от мун. Тираспол в<br />
пределах северо-восточной части Когылникской равнины.<br />
Рельеф Средняя часть склона долины р . Днестр<br />
Бассейн Нижняя часть бассейна р. Днестр<br />
Общее геологическое Сложена песками, глинами, алевритами нерасчлененной толщи херсон-<br />
описание<br />
ского подъяруса – меотического яруса<br />
Характеристика<br />
Нижнеднестровская пойма с пойменно-луговыми и иловато-болотными<br />
ландшафта<br />
почвами, плавневыми лесами и травяными болотами<br />
Основные типы экосистем.<br />
Водные биотопы<br />
1. Река- экосистема сегмента Днестра.<br />
2. Пойменные постоянные и полупересыхающие озера и лужи (мелководные стоячие<br />
пресные воды).<br />
3. Водная растительность, развивающаяся в толще воды и на ее поверхности.<br />
4. Канал, с постоянно возникающей связью с рекой.<br />
5. Пресноводная дренажная система.<br />
6. Солоноватоводный канал.<br />
Пойменные леса. Чистые тополевники – 61,6%; Ивовые леса – 30,1%; Тополево-ивовые<br />
леса – 8,3%. Средний возраст: 47 лет. Формула лесообразующих пород: 5FR3SA2PLA. Представлены<br />
4 биотопами<br />
7. Пойменный лес.<br />
8. Ивовые леса<br />
9. Сообщества кустарниковых видов Salix (S. triandra и S. purpurea.) по берегам водоемов<br />
и в местах длительного сохранения болотин.<br />
10. Пойменный лес с доминировнаием ясеня.<br />
Искусственные посадки<br />
11. Одновидовые посадки Populus alba, P. nigra, Salix alba, Fraxinus excelsior.<br />
Травянистая растительность представлена сообществами заболоченных, сырых и<br />
влажных луговх и травяных болот:<br />
12. Высокотравне пойменные луга.<br />
13. Влажные луга и болота.<br />
14. Тростниковые заросли.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
Зообентос<br />
мые<br />
Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 206 7 38 10 108 27 7<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 60 70 70 80 80 60<br />
Красная книга Молдовы 3 5 1 9 4<br />
Список МСОП 2 1 4 2<br />
Красная книга Европы 2 1 2
380<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
Зообентос<br />
мые<br />
Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Списки Бернской конвенции 2 3 6 71 15 7<br />
Списки Боннской конвенции 43 7 7<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
1 1 1<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
1 7 7 7<br />
Директива об охране птиц 25<br />
Операционный список 6 2 3 32 7 2<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
5<br />
5 1 33 4<br />
Примеры редких видов растений: Acorus calamus L., Vitis sylvestris C.C.Gmel., Trapa<br />
natans L., Salvinia natans L., Nymphoi<strong>de</strong>s peltata (S.G.Gmel.) O.Kuntze.<br />
Характерные и редкие виды животных<br />
Насекомые - примеры редких видов: Lucanus cervus L., Iphlici<strong>de</strong>s podalirius L., Papilio<br />
machaon L., Zerynthia polyxena Denis et Schiff., Xylocopa valga Gerst. Герпетофауна. Характерные<br />
виды: Lacerta viridis, Natrix natrix, N. tessellata, Hyla arborea, Bombina bombina.<br />
Примеры редких видов: Emys orbicularis. Птицы. Характерны лесные, луговые, водноболотные<br />
и полевые птицы, среди которых преобладают мелкие воробьиные. Много<br />
птиц водно-болотного и лугового комплекса. Часто встречаются разные виды цапель,<br />
дятлы, совы, ракши, фазан. На миграциях также обычны кулики, утки, хищные птицы.<br />
Примеры редких видов: Falco cherrug, Falco vespertinus, Crex crex, Gallinago media,<br />
Egretta alba, Ciconia nigra, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Plegadis falcinellus, Cygnus olor, Circus cyaneus,<br />
Circus pygargus. Звери. Характерные виды: Erinaceus europaeus, Talpa europaea, Sorex<br />
araneus, Dryomys nitedula, Apo<strong>de</strong>mus agrarius, Apo<strong>de</strong>mus sylvaticus, Apo<strong>de</strong>mus flavicollis,<br />
Clethrionomys glareolus, Sus scrofa, Capreolus capreolus, Cervus elaphus, Vulpes vulpes,<br />
Mustela nivalis, Mustela putorius, Pipistrellus pygmaeus, Nyctalus noctula, M. daubentonii,<br />
Eptesicus serotinus. Примеры редких видов: Felis silvestris, Pipistrellus nathusii, Pipistrellus<br />
kuhlii, Plecotus austriacus.<br />
Земельная собственность. 406,6 га покрытые лесной растительностью находятся в<br />
собственности государства (Государственное предприятие по лесному хозяйству Тигина),<br />
пастбища принадлежат коммунам Олэнешть и Крокмаз.<br />
Общее состояние. Территория имеет сложную мозаичную пространственную структуру,<br />
с ядром в местах интенсивных процессов заболачивания и развития низинных лугов.<br />
Включает влажные тополевые леса, озерки и болотца, экосистему каналов, луга и травяные<br />
болота, сельскохозяйственные земли, в основном, в зоне рискованного земледелия, в<br />
связи с высоким уровнем стояния грунтовых вод и процессами засоления с присутствием<br />
фитотоксичных солей. Плавневые леса сохранились на меандрах Днестра и представлены<br />
сообществами с господством ясеня (6Fr4St, 6Fr3Fra1Sa, 8Fr2Ara, 6Fr3Pla1Ara), сохранились<br />
фрагменты белотополевых (7Pla3Fr) и белоивовых (8Sa2Pla) лесов. Некоторые участки<br />
вырублены и земенены монопосадками тополя гибриднрого - 10Plc и ясеня - 10Fra,<br />
возрастом 25-60 лет. Леса на значительных площадях засорены активно расселяющимся<br />
кленом американским (Acer negundo), доля его участия в древостое варьирует в пределах<br />
10-40% (4Pla4Sa2Ara, 6Fr2Sa2Ara, 7Pla3Ara, 7Ara3Sa, 6Pla4Ara, 7Fr2Pla1Ara, 7Fr3Ara,<br />
7Pla3Ara, 5PLa3Ara2Fr, 7Pla1Ulv1Fr1Ara, 7Sa2Ulv1Ara, 7Sa2Ulc1Ara, 9Pla1Ara). Современное
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
381<br />
состояние лесов в целом: около 60% насаждений порослевого происхождения; около 5%<br />
насаждений представлены интродуцентами; искусственные насаждения – 37% (большинство<br />
из них низкопроизводительные), производные – 5%; около 30% насаждений низкопроизводительные;<br />
около 28% составляют низкополнотные насаждения и редины. На<br />
базе многообразного биотопического комплекса сформировалась богатая фауна птиц, которая<br />
дополнительно обогащается птицами-посетителями с левобережной зоны плавней<br />
Днестра. Здесь сосредоточено большое разнообразие редких видов.<br />
Социальное и экономическое значение. Ценный туристический объект, при посещении<br />
наблюдается и фотографируется ландшафт плавневых лесов, болото «Тогай», редкие<br />
виды (в период массового развития) водных растений, а также животные, главным образом,<br />
хищные и приуроченные к водным биотопам птицы, болотная черепаха, летучие<br />
мыши. Многие виды являются объектами любительской охоты и рыбалки. Допустима<br />
заготовка лекарственных растений.<br />
Леса: Возможные доходы от использования продуктов леса (древесные продукты, недревесные<br />
продукты (фрукты, ягоды, лекарственные травы, охота), услуги и др.) в соответствии<br />
с действующим законодательством:<br />
- ежегодные доходы от заготовки и продажи древесных продуктов – 133,4 тыс. лей;<br />
- ежегодные доходы от заготовки и продажи недревесных продуктов – 6 тыс. лей;<br />
- ежегодные доходы от пользования в охотничьих целях – 128,1 тыс. лей;<br />
- всего доходов – 267,5 тыс. лей.<br />
Зона А - Х.A. (Х.A.1.-Х.А.4)<br />
Площадь и краткое описание. 132,48 гa. Включает 4 территории: X.А.1. Лесной фонд<br />
(50,8 га) – квартал 41 (выделы A, B, C, D, E, F, G); X.А.2. площадь 26,38 га, включает X.А.2-1.<br />
Лесной фонд (18,6 гa) – квартал 42 (выделы C, D, E, F, G) и X.А.2-2. резервуар у основания<br />
меандра (водный фонд) и лесной выдел 42G - 7,78 га; X.А.3. Природный резерват «Болото<br />
Тогай» (47,2 га) - центральная часть квартала 43V1. X.А.4. «Ядро Айвазии» (8,1 га) включает<br />
X.А.4-1. Резервный фонд примэрии Крокмаз (2,1 га) и X.А.4-2. Фрагмент магистрального<br />
канала (6 га), прилегающий к X.А.4-1. «Ядро Айвазии» это центральная заболоченная<br />
часть урочища, включает фрагмент магистрального дренажного канала, покрыта растительностью<br />
травяных болот и заболоченных лугов и полоса, окаймляющей заболоченный<br />
участок (резервный фонд коммуны Крокмаз) с сырыми и влажными лугами.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
Зообентос<br />
мые<br />
Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 128 7 24 8 108 27 7<br />
Оценка полноты данных<br />
(в %)<br />
80<br />
60 70 80 80 60<br />
Красная книга Молдовы 2 5 1 9 4<br />
Список МСОП 1 1 4 2<br />
Красная книга Европы 1 1 2<br />
Списки Бернской конвенции 1 3 4 71 15 7<br />
Списки Боннской конвенции<br />
43 7 7<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
1 1 1
382<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
Зообентос<br />
мые<br />
Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
1 5 7 7<br />
Директива об охране птиц 25<br />
Операционный список 3 2 3 32 7 2<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
3<br />
5 1 33 4<br />
Примеры редких видов<br />
Растения - Hydrocharis morsus-ranae L., Salvinia natans (L.) All., Vitis sylvestris C.C.Gmel.<br />
Животные. Насекомые: Lucanus cervus L., Iphlici<strong>de</strong>s podalirius L., Papilio machaon<br />
L., Zerynthia polyxena Denis et Schiff., Xylocopa valga Gerst., Gomphus flavipes Pz. Герпетофауна:<br />
Emys orbicularis. Птицы: Falco cherrug, Falco vespertinus, Crex crex, Gallinago<br />
media, Egretta alba, Ciconia nigra, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Plegadis falcinellus, Cygnus olor, Circus<br />
cyaneus, Circus pygargus. Звери: Felis silvestris, Pipistrellus nathusii, Pipistrellus kuhlii,<br />
Plecotus austriacus.<br />
Общее состояние. Территория занята тополевыми сообществами, наиболее ценные<br />
- 65-95-летние ценозы Fraxineto-Populetum(alba) и Populetum (alba) rubosum. Леса с труднопроходимыми<br />
зарослями, сухостоем и упавшими полусгнившими деревьями. Встречаются<br />
одиночные деревья дуба черешчатого, диаметром ствола от 60 см до 1 м. По площади<br />
преобладают ясеневые леса (6Fr4St, 6Fr3Fra1Sa, некоторые сообщества засорены<br />
расселяющимся Acer negundo - 8Fr2Ara, 6Fr3Pla1Ara), сохранились фрагменты белоивовых<br />
(8Sa2Pla) лесов, некоторые участки вырублены и земенены монопосадками тополя<br />
гибриднрого - 10Plc и ясеня - 10Fra, возрастом 25-50 лет. Мелкими усастками встречаются<br />
сырые и влажные луга. Типичными травяными болотами формаций Phragmiteta<br />
australisi, Scirpeta tabernaemontanii, S. lacustrisi, Typheta angustifoliae представлена растительность<br />
природного резервата «Болото Тогай», центральной заболоченной часть урочища<br />
«Айвазия», она хорошо сформировна на мелководьях иригационных каналов<br />
и по берегам резервуаров с водой. На окраине болота кормятся Phalacrocorax pygmeus<br />
(МСОП-2000), Ph. carbo, а также Egretta alba, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s и другие цапли, Plegadis<br />
falcinellus, Platalea leucorodia. Территорию используют многие хищные птицы Buteo<br />
buteo, Falco subbuteo, F. tinnunculus, Falco vespertinus, Milvus migrans, совы Asio otus, Athene<br />
noctua, Otus scops, Strix aluco. Это местообитание Bombina bombina, Hyla arborea (МСОП-<br />
2000). Отмечена Pelobates fusca (ККМ). Млекопитающих отмечено 15 видов, местообитание<br />
используется наиболее редкими из них: Lutra lutra, Mustela lutreola (МСОП-2000),<br />
M. erminea. Несмотря на небольшой размер биотопа, обнаружено 19 видов стрекоз – насекомых,<br />
тесно связанных с водно-болотными угодьями. Среди них редкие Gomphus<br />
flavipes Pz. (БК) и Anax imperator Leach. Фрагмент магистрального канала, включенный<br />
в зону, активно зарастает водной растительностью с крупными популяциями Salvinia<br />
natans (L.) All., Hydrocharis morsus-ranae L.; здесь зарегистрирована «краснокнижная»<br />
бабочка Iphlici<strong>de</strong>s podalirius L.<br />
Зона В - Х.В. (Х.В.1.-Х.В.2.)<br />
Площадь и краткое описание. 510,52 гa. Включает 2 участка: Х.В.1. (298,52 га) - природный<br />
резерват «Олэнештский лес», кварталы 38 и 39 и полоса леса, соединяющая меандры,<br />
включая их основания, а затем окаймляющая «Болото Тогай» (кварталы 39-40, части<br />
кварталов 41-43, кроме зоны А), объединеная полосой водного фонда, протянувшейся
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
383<br />
от зоны X.В.2. до «Болота Тогай» между лесом и государственной противопаводковой<br />
дамбой. Включает: X.В.1-1. Олэнештский природный лесной резерват (107,9 га); X.В.1-2.<br />
Полоса водного фонда, болотца и канал, местами заполненный водой, а также два мелких<br />
участка, вклинившиеся со стороны реки в кварталах 40 и 42 (31,62 га); X.В.1-3. Лесной<br />
фонд – квартал 40 и частично квартал 41 (58,7 га); X.В.1-4. Лесной фонд (100,3 га),<br />
кварталы 42 (выделы B, G, H, I, J, K, T1), 43 (кроме выделов B, N1, R, S, T, U, V1); Х.В.2.<br />
Участок Днестра между Олонешть и Крокмаз (212 га).<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери<br />
Летучие<br />
мыши<br />
Общее 140 15 10 108 27 7<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 70 70 80 80 60<br />
Красная книга Молдовы 2 1 9 4<br />
Список МСОП 1 4 2<br />
Красная книга Европы 1 2<br />
Списки Бернской конвенции 2 6 71 15 7<br />
Списки Боннской конвенции<br />
43 7 7<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
1 1<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
7 7 7<br />
Директива об охране птиц 25<br />
Операционный список 6 3 32 7 2<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
4<br />
1 33 4<br />
Примеры редких видов<br />
Растения - Vitis sylvestris C.C.Gmel., Trapa natans L., Salvinia natans L., Nymphoi<strong>de</strong>s peltata<br />
(S.G.Gmel.) O.Kuntze<br />
Животные. Герпето фауна: Emys orbicularis. Птицы: Falco cherrug, Falco vespertinus,<br />
Crex crex, Gallinago media, Egretta alba, Ciconia nigra, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Plegadis falcinellus,<br />
Cygnus olor, Circus cyaneus, Circus pygargus. Звери: Felis silvestris, Pipistrellus nathusii,<br />
Pipistrellus kuhlii, Plecotus austriacus.<br />
Общее состояние. Территория покрыта в основном производными сообществами<br />
паркового типа формации Fraxineta (7Fr2St1Pla, 7Fr2Pla1Dt, 7Fr3St, 6Fr3Pla1Ulv,<br />
5Fr5Sa) и Populetа (9Pla1Ulv, 8Pla1Ulv1Fr, 9Pla1Dt), и, местами, коренными Fraxineto -<br />
Populetum (alba) ulmosum 65-75 лет. Дикие труднопроходимые леса сохранились только<br />
в дальних частях меандров. У кордона лесника растет охраняемый государством вековой<br />
дуб черешчатый. Леса на довольно значительных площадях засорены кленом<br />
американским, доля участия в древостое варьирует в пределах 10-40% (4Pla4Sa2Ara,<br />
6Fr2Sa2Ara, 7Pla3Ara, 7Ara3Sa, 6Pla4Ara, 7Fr2Pla1Ara, 7Fr3Ara, 7Pla3Ara, 5PLa3Ara2Fr,<br />
7Pla1Ulv1Fr1Ara, 7Sa2Ulv1Ara, 7Sa2Ulc1Ara, 9Pla1Ara). Искусственные посадки включают<br />
аборигенные виды, такие как Salix alba - 10Sа, Populus alba – 10Pla, Fraxinus axcelsior<br />
- 10Fr и виды вяза (10Ulv и 10Ulc), а также тополя гидридного - 10Plc. У основания меандра<br />
в квартале 41 находится заболоченный участок, по берегам распространены группировки<br />
водно-болотной растительности и заболоченные луга.
384<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Зона С - Х.C. (Х.C.1.- Х.C.5.)<br />
Площадь и краткое описание. 971,2 гa. Олэнешть-Крокмазская долина. Включает<br />
5 участков, которые, в свою очередь, подразделены на несколько более мелких: X.С.1.<br />
Пастбище и узкая полоса водного фонда в меандре у с. Олэнешть, расположенном выше<br />
по течению от природного резервата «Олэнештский лес» (26,03 га) состоит из: X.С.1-1.<br />
Пастбище (13,31 га) и X.С.1-2. Полоса водного фонда, подлежащая облесению (12,72 га);<br />
X.С.2. Квартал 38 (часть выдела D и выдел Q), площадь 8,9 га; X.С.3. Участок 42А (0,9<br />
га); X.С.4. Квартал 43 (частично R, N1, S, T, U), площадью 5,6 га; X.С.5. «Соленая Айвазия»<br />
(929,77 га) включает 7 более мелких подразделений: X.С.5-1. Пастбище примэрии<br />
Олэнешть (10,98 га), протянувшееся вдоль противопаводковой дамбы; X.С.5-2. Пастбище<br />
примэрии Олэнешть (4,45 га), протянувшееся вдоль магистрального дренажного канала;<br />
X.С.5-3. Крестьянские наделы примэрии Олэнешть в зоне рискованного земледелия<br />
ввиду засоления почвы (427,44 га); X.С.5-4. Земли резервного фонда коммуны Крокмаз<br />
(28,45 га), включающие пастбище. Эти земли полностью находятся в зоне рискованного<br />
земледелия ввиду засоления почвы, но в последнее время на них выращивается кукуруза;<br />
X.С.5-5. Крестьянские наделы примэрии Крокмаз (430,82 га). Почти полностью<br />
находятся в зоне рискованного земледелия ввиду близости грунтовых вод и засоления<br />
почвы; X.С.5-6. Пастбище коммуны Крокмаз вдоль противопаводковой дамбы (11,59 га);<br />
X.С.5-7. Дренажные каналы (16,04 га), за исключением части дренажного канала, вошедшей<br />
в зону IX.А.4.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 106 15 8 108 21<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 70 70 80 80<br />
Красная книга Молдовы 1 9 1<br />
Список МСОП 1 4 1<br />
Красная книга Европы 1 1<br />
Списки Бернской конвенции 4 71 3<br />
Списки Боннской конвенции<br />
43<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
1<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
5<br />
Директива об охране птиц 25<br />
Операционный список 1 3 32 1<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
1 33<br />
Примеры редких видов<br />
Животные. Герпето- фаунаetofauna: Emys orbicularis. Птицы: Falco cherrug, Falco<br />
vespertinus, Crex crex, Gallinago media, Egretta alba, Ciconia nigra, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Plegadis<br />
falcinellus, Cygnus olor, Circus cyaneus, Circus pygargus. Звери: Felis silvestris.<br />
Общее состояние. По площади господствуют сельскохозяйственные угодья крестьянских<br />
наделов урочища Айвазия, расположенные в основном в зоне рискованного земледелия,<br />
частично брошенные из-за подмокания в связи с близостью грунтовых вод и
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
385<br />
засоления почвы, пересеченные дренажными каналами. Невозделанные участки зарастают<br />
пионерной растительностью или представляют собой разновозрастные залежи, в которых<br />
присутствуют корневищные злаки. Местами встречаются влажные и, в меньшей<br />
степени, сырые луга, а также луга, типичные для незатопляемых территорий, в основном<br />
используются как пастбища, травостой с сильно выбитой злаковой основой. Мелкими<br />
фрагментами сохранились умеренно выпасаемые луга среднего уровня поймы, характеризующиеся<br />
гоподством злаков сенокосного типа, главным образом Elytrigia repens,<br />
а также Bromopsis inermis и Phleum pretense. Растительность каналов представлена группировками<br />
водно-болотных растений с пребладанием Phragmites australis, берега начинают<br />
зарастать кустарниковыми ивами. В некоторых каналах сохранилась вода, где обильно<br />
развивается водная растительность. В состав зоны включены культуры тополя белого,<br />
засоренного кленом американским, ивы белой, ясеня и тополя гибридного.<br />
Комплекс «Ымпэрэтяса» - ХI<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, между селами Копанка и Леунтя, на склонах к долине<br />
старого русла р. Днестр<br />
46° 27' 39" сш 29° 56' 22" вд<br />
Площадь и краткое описание. 266,62 га. Включает лесные территории (248 га) урочища<br />
«Ымпэрэтяса» и 2 прилегающих пастбища.<br />
Абсолютные высоты: 4,5–150 м<br />
Физическая структура<br />
Общее географическое<br />
описание<br />
Территория расположена в юго-восточной части республики в 101 км к<br />
юго-востоку от мун. Кишинэу, в 48 км к юго-востоку от мун. Тираспол в<br />
пределах северо-восточной части Когылникской равнины<br />
Рельеф Склон долины р . Днестр<br />
Бассейн Нижняя часть бассейна р. Днестр<br />
Общее геологическое Сложена песками, глинами, алевритами нерасчлененной толщи херсон-<br />
описание<br />
ского подъяруса – меотического яруса; песками, глинами, известняками<br />
верхней новороссийского подъяруса понтического яруса плиоцена; пестроцветными<br />
глинами с прослоями алевритов твардицкого горизонта<br />
боспорского подъяруса понтического яруса плиоцена<br />
Характеристика ланд- Твардицкая низменная равнина, сложенная глинами и алевритами, с обыкношафтавенными<br />
и карбонатными черноземами на мощных лёссовидных суглинках<br />
Основные типы экосистем.<br />
Леса, приуроченные к склонам и водоразделам естественными древостоями, многие<br />
из которых с нарушенной структурой и репродукцией, а также ценными участками сообществ<br />
дуба пушистого (Querscus robur) семенного возобновления. Чистые дубравы –<br />
100%. Средний возраст: 37 лет. Формула лесообразующих пород: 5SC2ST2FR1DT.<br />
1. Полуаридный дубовый лес (Quercus robur).<br />
Искусственные посадки<br />
2. Сложные лесопосадки (Quercus robur, Fraxinus excelsior, Ulmus, Robinia pseudacacia, etc.).<br />
3. Монодомнантные плантации акации, сосны Палласа, ореха грецкого, гледичии.<br />
Травянистые сообщества представлены 1 биотопом<br />
4. Степные пастбища.
386<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
Зообентос<br />
мые<br />
Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 91 5 6 61 22 5<br />
Оценка полноты данных (в %) 50 80 60 80 80 50<br />
Красная книга Молдовы<br />
Список МСОП<br />
5 1 1 1<br />
Красная книга Европы 1<br />
Списки Бернской конвенции 2 5 40 13 5<br />
Списки Боннской конвенции<br />
9 5<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
1 1 1<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
1 5 6 5<br />
Директива об охране птиц 14<br />
Операционный список 1 13 2 2<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
5 13 3<br />
Характерные и редкие виды животных<br />
Насекомые – примеры редких видов: Lucanus cervus L., Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L., Papilio<br />
machaon L., Zerynthia polyxena Den. et Sch., Xylocopa valga Gerst. Герпето фауна. Характерные<br />
виды: Lacerta viridis, Lacerta agilis, Natrix natrix, Hyla arborea. Примеры редких видов:<br />
Coronella austriaca. Птицы. Преимущественно птицы леса: Fringilla coelebs, Luscinia luscinia,<br />
Parus major, Turdus philomelos, Carduelis chloris, Emberiza citrinella и др. Примеры редких видов:<br />
Pernis apivorus. Звери. Характерные виды: Erinaceus europaeus, Talpa europaea, Sorex araneus,<br />
Dryomys nitedula, Apo<strong>de</strong>mus agrarius, Apo<strong>de</strong>mus sylvaticus, Apo<strong>de</strong>mus flavicollis, Clethrionomys<br />
glareolus, Sus scrofa, Capreolus capreolus, Cervus elaphus, Vulpes vulpes, Mustela nivalis, Mustela<br />
putorius, Nyctalus noctula, Pipistrellus pygmaeus. Примеры редких видов: Felis silvestris.<br />
Земельная собственность. 248 га покрытые лесной растительностью находятся в собственности<br />
государства (Государственное предприятие по лесному хозяйству Тигина).<br />
Пастбище в северной части принадлежат коммуне Олэнешть, в южной (ныне в соновном<br />
распаханное) – Крокмаз.<br />
Общее состояние. Несмотря на активные лесохозяйственные мероприятия по замене<br />
природных лесов культурами, в урочище (кварталы 44-46) сохранились природные древостои<br />
из дуба черешчатого и ясенникаи (6St3Fr1Sc, 5St4Fr1Dt, 5Fr5Pa), в том числе ценный<br />
фрагмент ясеневой дубравы (6St3Fr1Sc) возрастом 90 лет с участием южной расы дуба<br />
черешчатого. Большие площади заняты сложными по составу посадками (61%, большинство<br />
из них низкопроизводительные), аборигенных пород, главным образом ясеня, и интродуцентов<br />
(около 57% насаждений) – преемущественно акации, гледичии, ореха, сосны<br />
черной. В целом, в составе лесов около 62% насаждений порослевого происхождения; коренные<br />
насаждения составляют только 15%, производные – 24%; 88% насаждений низкопроизводительные,<br />
это указывает на угнетающие условия произрастания и уровень хозяйствования<br />
(неудачный подбор пород для лесокультурных работ, несвоевременность<br />
и качество хозяйственных рубок и др.); около 6% составляют низкополнотные насаждения<br />
и редины. Урочище намного уступает по площади основным лесным комплексам,
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
387<br />
но благодаря хорошим условиям обитания и близости пойменных участков леса и воды<br />
здесь встречаются все три вида диких парнокопытных и сравнительно много видов других<br />
млекопитающих: Insectivorа – 3, Chiroptera – 1, Logomorpha – 1, Carnivora – 8, Ro<strong>de</strong>ntia<br />
– 5, Artiodactyla – 3. Возможно, сюда иногда заходит дикая лесная кошка (Felis sylvestris).<br />
Разнообразны лесные птицы, преимущественно гнездящиеся в кронах деревьев и среди<br />
кустарников. В комплекс включены 2 пастбища.<br />
Социальное и экономическое значение. Посещение туристами для наблюдения и<br />
фотографирования лесного массива. Использование пастбища с регулируемой нагрузкой.<br />
Фазан и голуби являются объектами любительской охоты.<br />
Леса: Возможные доходы от использования продуктов леса (древесные продукты, недревесные<br />
продукты (фрукты, ягоды, лекарственные травы, охота), услуги и др.) в соответствии<br />
с действующим законодательством:<br />
– ежегодные доходы от заготовки и продажи древесных продуктов – 81,4 тыс. лей;<br />
– ежегодные доходы от заготовки и продажи недревесных продуктов – 3,7 тыс. лей;<br />
– ежегодные доходы от пользования в охотничьих целях – 78,1 тыс. лей;<br />
– всего доходов – 163,2 тыс. лей.<br />
Зона В - ХI.В.<br />
Площадь и краткое описание. 169,9 га. Включает 2 территории: ХI.В.1. Лесной фонд<br />
(31,7 га) - квартал 44 (выделы A, E, F, G, H, L, N, P) и ХI.В.2. Лесной фонд (138,2 га) - квартал<br />
45 и 46 (выделы A, D, G, I, J, K, L, N, P, Q, T, U, V, X, W).<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 34 5 6 61 5<br />
Оценка полноты данных (в %) 50 80 60 80 50<br />
Красная книга Молдовы<br />
Список МСОП<br />
5 1 1<br />
Красная книга Европы 1<br />
Списки Бернской конвенции 2 5 40 5<br />
Списки Боннской конвенции 9<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
1 1<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
1 5 5<br />
Директива об охране птиц 14<br />
Операционный список 1 13 2<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
5 13 3<br />
Примеры редких видов<br />
Животные. Насекомые: Lucanus cervus L., Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L., Papilio machaon L.,<br />
Zerynthia polyxena Den. et Sch., Xylocopa valga Gerst. Герпетофауна: Coronella austriaca.<br />
Птицы: Pernis apivorus.<br />
Общее состояние. Включает участки разновозрастных, некоторые древостои достигают<br />
90 лет, природных лесов и искусственных полидоминантных посадок аборигенных<br />
пород, главным образом ясеня, и интродуцентов – акации, гледичии, ореха.
388<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Зона С - ХI.С. (ХI.С.1.- ХI.С.5.)<br />
Площадь и краткое описание. 96,72 га. Выделено 5 элементов: X.С.1. (2,62 га), подразделен<br />
на 2 участка: XI.С.1-1. Лесной фонд (2,4 га) – квартал 44 (выделы A1, C, C1, C2, C3,<br />
D) и XI.С.1-2. Придорожная полоса отчуждения (0,22 га); XI.С.2. Фрагмент леса (1,2 га),<br />
примыкающий к проселочной дороге, близ шоссе, традиционное место отдыха. XI.С.3.<br />
Участки леса (10,2 га) - квартал 44 (выделы I, J, K, M, O, R1), примыкающие к зоне В со<br />
стороны проселочной дороги, здесь расположено традиционное место отдыха; XI.С.4.<br />
Лесной фонд (64,5 га) – кварталы 46 и 47, кроме зоны В. В зону также включены 2 прилегающих<br />
к лесу пастбища X.С.5.: в верхней части склона - XI.С.5-1. (6,3 га) и у северозападной<br />
кромки леса ХI.С.5-2. (11,9 га).<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
Птицы<br />
фауна<br />
Звери<br />
Летучие<br />
мыши<br />
Общее 80 5 6 61<br />
Оценка полноты данных (в %) 50 80 60 80<br />
Красная книга Молдовы<br />
Список МСОП<br />
5 1 1<br />
Красная книга Европы 1<br />
Списки Бернской конвенции 2 5 40<br />
Списки Боннской конвенции 9<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
1 1<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
1 5<br />
Директива об охране птиц 14<br />
Операционный список 1 13<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
5 13<br />
Примеры редких видов<br />
Животные. Насекомые: Lucanus cervus L., Iphicli<strong>de</strong>s podalirius L., Papilio machaon L.,<br />
Zerynthia polyxena Den. et Sch., Xylocopa valga Gerst. Герпетофауна: Coronella austriaca.<br />
Птицы: Pernis apivorus<br />
Общее состояние. Леса зоны менее ценны и расположены преимущественно в квартале<br />
47, они представлены мелкими фрагментами естественных сообществ с участием дуба черешчатого<br />
и ясеня, а также дубняками из дуба черешчатого и ясенниками, по составу близкими<br />
к прирдным - 6St3Fr1Sc, 5St4Fr1Dt, 5Fr5Pa. Преобладающие по площади террритории заняты<br />
посадками аборигенных пород, главным образом ясеня, и интродуцентов – акации, гледичии,<br />
ореха, сосны черной (7Sc1Gl1Pa1St, 3Gl4Ex2Fr1Sc, 4St6Nu, 7Nu3Sc, 5Nu5Sc, 5St5Ex, 10Nu,<br />
7Sc3Gl, 10Sc, 4Sc6Fr, 3Gl3St4Fr, 2Fr4Ar4Sc, 5Sc3Nu2Ar, 5St4Fr1Dt, 7Nu1Sc2Dt, 9Fr1Sc, 6Fr4Sc).<br />
Пастбища с вторичными бородачевниками (Bothriochloetum) интенсивно выпасаются.<br />
Водо-охранная полоса «Крокмаз-Тудора» - ХII<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, пойма реки Днестр между селами Крокмаз и Тудора<br />
46° 26' 33" сш 30° 1' 17" вд
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
389<br />
Площадь и краткое описание. 182,52 га. Сектор охватывает прибрежную водоохранную<br />
полосу между селами Крокмаз и Тудора, принадлежащую государственному<br />
водному и лесному фондам. Лесные территории (46,5 га) - это урочища «Байбол» и «Котул<br />
Крокмаз». В комплекс включено расположенное в долине пастбище.<br />
Абсолютные высоты: 0,5–60 м<br />
Физическая структура<br />
Общее географическое<br />
описание<br />
Территория расположена в юго-восточной части республики в 106 км к<br />
юго-востоку от мун. Кишинэу, в 52 км к юго-востоку от мун. Тираспол в<br />
пределах северо-восточной части Когылникской равнины<br />
Рельеф Низкая и высокая пойма р. Днестр<br />
Бассейн Нижняя часть бассейна р. Днестр<br />
Общее геологическое Сложена песками, глинами, известняками верхней толщи херсонского<br />
описание<br />
подяруса миоцена; песками, глинами, алевритами нерасчлененной толщи<br />
херсонского подъяруса – меотического яруса<br />
Характеристика ланд- Нижнеднестровская пойма с пойменно-луговыми и иловато-болотными<br />
шафта<br />
почвами, плавневыми лесами и травяными болотами<br />
Водные биотопы<br />
1. Река - экосистема сегмента Днестра.<br />
2. Пойменные постоянные и полупересыхающие озера и лужи (мелководные стоячие<br />
пресные воды).<br />
3. Водная растительность, развивающаяся в толще воды и на ее поверхности.<br />
4. Канал, с постоянно возникающей связью с рекой.<br />
Пойменные леса. Типы лесных формаций: Пойменные дубравы – 58%; Чистые тополевники<br />
– 31%; Ивовые леса – 11%; Средний возраст: 33 года. Формула лесообразующих<br />
пород: 7FRA2SA1PLA. Представлены 3 биотопами<br />
5. Пойменный лес.<br />
6. Сообщества кустарниковых видов Salix (S. triandra и S. purpurea.) по берегам водоемов<br />
и в местах длительного сохранения болотин.<br />
7. Пойменный лес с доминировнаием ясеня.<br />
Травянистая растительность представлена сообществами травяных болот<br />
8. Тростниковые заросли.<br />
9. Пойменные луговые пастбища.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 67 1 3 10 102<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 20 60 70 80<br />
Красная книга Молдовы 1 11<br />
Список МСОП 1 3<br />
Красная книга Европы 1<br />
Списки Бернской конвенции 7 59<br />
Списки Боннской конвенции<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
37
390<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
7<br />
Директива об охране птиц 22<br />
Операционный список 1 2 24<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
1 34<br />
Характерные и редкие виды животных<br />
Насекомые - примеры редких видов: Anax imperator Leach. Герпетофауна. Характерные<br />
виды: Natrix natrix, N. tessellata, Rana esculenta, Bombina bombina. Примеры редких<br />
видов: Emys orbicularis. Птицы. Присутствуют лесные, луговые, водно-болотные и полевые<br />
птицы, среди которых преобладают мелкие воробьиные. Часто встречаются различные<br />
виды цапель, дятлы, совы, ракши, фазан. На миграциях также обычны кулики, утки,<br />
хищные птицы. Примеры редких видов: Falco cherrug, Falco vespertinus, Crex crex, Ar<strong>de</strong>ola<br />
ralloi<strong>de</strong>s, Plegadis falcinellus, Platalea leucorodia, Egretta alba, Ciconia nigra, Cygnus olor, Pernis<br />
apivorus, Aquila pomarina, Columba oenas, Pelecanus onocrotalus.<br />
Земельная собственность. 46,5 га покрытые лесной растительностью находятся в собственности<br />
государства (Государственное предприятие по лесному хозяйству Тигина).<br />
Пастбище коммуны Крокмаз.<br />
Общее состояние. Леса в пределах прибрежной водо-охранной полосы разновозрастные,<br />
из тополя белого (8Pla2Ulv), ясеня (5FR5Pla) и ивы белой (9Sa1Fra), без подлеска,<br />
возраст 30-55 лет. Коренные древостои составляют только 18%, искусственные насаждения<br />
– 82% (большинство из них низкопроизводительные), около 20% насаждений порослевого<br />
происхождения; 62% насаждений низкопроизводительные, это указывает на<br />
угнетающие условия произрастания и на уровень хозяйствования (неудачный подбор<br />
пород для лесокультурных работ, несвоевременность и качество хозяйственных рубок<br />
и др.); около 14% составляют низкополнотные насаждения и редины. По низким берегам<br />
и на болотинах встречаются фрагменты травяных болот и группы кустарниковых<br />
ив. Пастбище занято сообществами влажных лугов формаций Elytrigieta repensi и Poaeta<br />
pratensisi, а также лугов, вышедших из зоны затопления формации Lolieta perenisi.<br />
Социальное и экономическое значение. Объект экологического туризма для наблюдения<br />
и фотографирования плавневых лесов и сколпелний водно-болотных птиц. Многие<br />
виды птиц являются объектами любительской охоты.<br />
Леса: Возможные доходы от использования продуктов леса (древесные продукты, недревесные<br />
продукты (фрукты, ягоды, лекарственные травы, охота), услуги и др.) в соответствии<br />
с действующим законодательством:<br />
– ежегодные доходы от заготовки и продажи древесных продуктов – 15,3 тыс. лей;<br />
– ежегодные доходы от заготовки и продажи недревесных продуктов – 0,7 тыс. лей;<br />
– ежегодные доходы от пользования в охотничьих целях – 14,6 тыс. лей;<br />
– всего доходов – 30,6 тыс. лей.<br />
Зона В - XII.В. (XII.В.1.- XII.В.2.)<br />
Площадь и краткое описание. 77,4 га. XII.В.1. «Лес Байбой» (19 гa) включает квартал<br />
57 выделы A-C урочища «Байбой», расположенного в пределах прибрежной водоохранной<br />
полосы; XII.В.2. Участок Днестра между селами Крокмаз и Тудора (58,4 га).
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 36 10 102<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 70 80<br />
Красная книга Молдовы 1 11<br />
Список МСОП 1 3<br />
Красная книга Европы 1<br />
Списки Бернской конвенции 7 59<br />
Списки Боннской конвенции<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
37<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
7<br />
Директива об охране птиц 22<br />
Операционный список 2 24<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
1 34<br />
391<br />
Примеры редких видов.<br />
Животные. Герпето- фаунаetofauna: Emys orbicularis. Птицы: Falco cherrug, Falco<br />
vespertinus, Egretta alba, Ciconia nigra, Cygnus olor, Pernis apivorus, Pelecanus onocrotalus,<br />
Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Plegadis falcinellus, Platalea leucorodia, Aquila pomarina, Pandion haliaetus,<br />
Columba oenas.<br />
Общее состояние. Леса представлены сообществами белой ивы (9Sa1Fra), белого тополя<br />
(8Pla2Ulv) и ясеня (7Fra1St1Pla1Sa) без подлеска, 5-54-летнего возраста.<br />
Зона С - ХII.C. (ХII.C.4.)<br />
Площадь и краткое описание. 105,12 га. Подразделена на 4 элемента: XII.С.1. - квартал<br />
53 урочища «Котул Крокмазулуй» (27,5 гa); XII.С.2. - пастбища коммуны Крокмаз,<br />
прилегающие к кварталу 53 (9,1 га); XII.С.3. - полоса, подлежащая водо-охранному облесению<br />
(водный фонд, 4,72 га); XII.С.4. – молодое озеро в пойме Днестра между Крокмаз<br />
и Тудора, образовавшаяся в результате прорыва дамбы и затопления высокими паводками<br />
в 2008 году (63,8 га).<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 67 1 3 9 102<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 20 60 70 80<br />
Красная книга Молдовы 1 11<br />
Список МСОП 1 3<br />
Красная книга Европы 1<br />
Списки Бернской конвенции<br />
6 59<br />
Списки Боннской конвенции<br />
37
392<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
6<br />
Директива об охране птиц 22<br />
Операционный список 1 2 24<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
1 34<br />
Примеры редких видов<br />
Животные. Насекомые. Примеры редких видов: Anax imperator Leach. Герпетофауна:<br />
Emys orbicularis. Птицы: Falco cherrug, Falco vespertinus, Crex crex, Egretta alba, Ciconia<br />
nigra, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Cygnus olor, Aquila pomarina, Pelecanus onocrotalus.<br />
Общее состояние. Включает пойменные биотопы прибрежной водо-охранной полосы<br />
- разновозрастные ясеневые и белотополевые леса. Пастбища с хорошим травостоем<br />
влажных лугов формаций Elytrigieta repensi, Poaeta pratensisi, Lolieta perenisi. Молодое озеро<br />
между селами Крокмаз и Тудора по мелким берегма зарастает сообществами травяных<br />
болот.<br />
Комплекс «ТУДОРА-ПАЛАНКА» - ХIII<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, пойма реки Днестр от села Тудора до границы с<br />
Украиной<br />
46° 24' 32" сш 30° 6' 33" вд<br />
Площадь и краткое описание. 893,65 га. Сектор охватывает прибрежную водоохранную<br />
полосу от села Тудора на юг по течению Днестра до границы с Украиной, принадлежащую<br />
государственному водному и лесному фондам (лесные территории 143,6 га<br />
в урочище «Паланка»), а также примыкающие пастбища и территорию бывшего рыбхоза<br />
с. Паланка, расположенную к югу от села Паланка до границы с Украиной.<br />
Абсолютные высоты: 0,3–2,0 м (26 м)<br />
Физическая структура<br />
Общее географическое<br />
описание<br />
Территория ядра расположена в юго-восточной части республики в 116 км<br />
к юго-востоку от мун. Кишинэу, в 61 км к юго-востоку от мун. Тираспол в<br />
пределах северо-восточной части Когылникской равнины<br />
Рельеф Низкая пойма р . Днестр<br />
Бассейн Нижняя, приустьевая часть бассейна р. Днестр<br />
Общее геологическое Сложена песками, глинами, известняками верхней толщи херсонского<br />
описание<br />
подяруса миоцена<br />
Характеристика ланд- Нижнеднестровская пойма с пойменно-луговыми и иловато-болотными<br />
шафта<br />
почвами, плавневыми лесами и травяными болотами<br />
Основные типы экосистем.<br />
Водные биотопы<br />
1. Река- экосистема сегмента Днестра.<br />
2. Пойменные постоянные и полупересыхающие озера и лужи (мелководные стоячие<br />
пресные воды).<br />
3. Водная растительность, развивающаяся в толще воды и на ее поверхности.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
393<br />
4. Канал, с постоянно возникающей связью с рекой.<br />
Пойменные леса. Типы лесных формаций: Чистые тополевники – 97%; Ивовые леса –<br />
2%; Тополево-ивовые леса – 1%. Средний возраст: 55 лет. Формула лесообразующих пород:<br />
4FR3PLA2ST1PLC. Представлены 4 биотопами<br />
5. Пойменный лес.<br />
6. Ивовые леса.<br />
7. Сообщества кустарниковых видов Salix (S. triandra и S. purpurea.) по берегам водоемов<br />
и в местах длительного сохранения болотин.<br />
8. Пойменный лес с доминировнаием ясеня.<br />
Травянистая растительность представлена сообществами лугов (заболоченные и<br />
влажные) и травяных болот (водно-болотная растительность):<br />
9. Влажные луга и болота.<br />
10. Тростниковые заросли (Phragmiteta australisi, Typheta angustifoliae, Scirpeta<br />
tabernaemontanii, etc.).<br />
11. Пойменные луговые пастбища.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
Зообентос<br />
мые<br />
Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 135 1 64 12 139 19<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 20 70 90 80 80<br />
Красная книга Молдовы 1 1 1 16 4<br />
Список МСОП 1 2 1 5 2<br />
Красная книга Европы 1 1 1 2<br />
Списки Бернской конвенции 1 1 7 89 9<br />
Списки Боннской конвенции<br />
55<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
2 1<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
1 7<br />
Директива об охране птиц 35<br />
Операционный список 6 1 1 43 6<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
2<br />
1 1 43<br />
Примеры редких видов растений: Petasites hybridus (L.) Gaertn.Mey. et Schreb.,<br />
Salvinia natans L.<br />
Характерные и редкие виды животных. Гидробионты - примеры редких видов:<br />
Hirudo medicinalis. Насекомые - примеры редких видов: Carabus clathratus L. Герпето фауна:<br />
Характерные виды: Lacerta viridis, Lacerta agilis, Natrix natrix, Natrix tessellata, Bombina<br />
bombina, Bufo viridis, Hyla arborea. Примеры редких видов: Emys orbicularis. Птицы. Лесные,<br />
луговые, водно-болотные и полевые виды, преобладающие мелкие воробьиные.<br />
Много птиц водно-болотного и лугового комплекса. Часто встречаются различные виды<br />
цапель, дятлы, совы, ракши, фазан. На миграциях также обычны кулики, утки, хищные<br />
птицы. Примеры редких видов: Haliaeetus albicilla, Falco vespertinus, Phalacrocorax pygmeus,<br />
Crex crex, Coracias garrulus, Haliaeetus albicilla, Pelecanus onocrotalus, Egretta alba, Plegadis<br />
falcinellus, Platalea leucorodia, Cygnus olor, Ciconia nigra, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Circaetus gallicus,
394<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Circus cyaneus, Circus pygargus, Aquila pomarina, Aquila chrysaetos, Pandion haliaetus. Звери.<br />
Характерные виды: Erinaceus europaeus, Talpa europaea, Sorex araneus, Dryomys nitedula,<br />
Apo<strong>de</strong>mus agrarius, Apo<strong>de</strong>mus sylvaticus, Apo<strong>de</strong>mus flavicollis, Clethrionomys glareolus, Sus<br />
scrofa, Capreolus capreolus, Cervus elaphus, Vulpes vulpes, Mustela nivalis, Mustela putorius.<br />
Примеры редких видов: Felis silvestris.<br />
Земельная собственность. 143,9 га покрытые лесной растительностью находятся в<br />
собственности государства (Государственное предприятие по лесному хозяйству Тигина),<br />
около 50 га – коммуне Паланка. Пастбища сел Тудора и Паланка.<br />
Общее состояние. В урочище «Паланка» на очень низких меандрах сохранились естественные<br />
длительно затопляемые паводками Днестра 50-95-летние плавневые леса: пойменные<br />
ивовые (фрагменты cырого пойменного ивняка - 7Sa3Pla и 9Sa1Fra) и влажные<br />
тополевые леса формации Populetа (alba) и их производные - 10Pla, 7Pla3Sa, 6Pla3Fra1Sa,<br />
6Pla3Sa1Ara, 5Pla3Fr2Ulv. На некоторых участках доминирующая роль переходит к ясеню<br />
– сообщества Fraxinetum-Populeto(alba)-ulmosum (6Fr2Ulm2Fra, 5Fra3Ulv2Sa, 5Fr5Fra,<br />
4Fra2Fr4Ara), повышенные элементы рельефа, затопляемые на меньший срок, – ясеневыми<br />
лесами с участием дуба черешчатого (6Fr2St1Pa1Pla, 5Fr2St2Pla1Dt, 6Fr2St2Ulv,<br />
5Fr3Fr2St). В целом, около 80% насаждений порослевого происхождения; искусственные<br />
насаждения составляют 20%; 24% насаждений низкопроизводительные; около 65%<br />
составляют низкополнотные насаждения и редины. Заболоченные территории, прилегающие<br />
к территории водного фонда в последнем меандре и пруды бывшего рыбхоза,<br />
относящиеся к примэрии Паланка, заняты травяными болотами формаций Phragmiteta<br />
australisi, Typhaeta angustifoliae, Scirpeta tabernaemontani, Butometa umbellatisi и заболоченных<br />
лугов – Cariceta, Junceta, Eleocharieta palustrisi.<br />
Социальное и экономическое значение. Туристический объект для посещения и<br />
наблюдения пойменного ландшафта, лесов, редких видов растений и скоплений птиц.<br />
Многие виды птиц, кабан и косуля являются объектами любительской охоты, здесь довольно<br />
многочисленны.<br />
Леса: Возможные доходы от использования продуктов леса (древесные продукты, недревесные<br />
продукты (фрукты, ягоды, лекарственные травы, охота), услуги и др.) в соответствии<br />
с действующим законодательством:<br />
− ежегодные доходы от заготовки и продажи древесных продуктов – 47,2 тыс. лей;<br />
− ежегодные доходы от заготовки и продажи недревесных продуктов – 2,1 тыс. лей;<br />
− ежегодные доходы от пользования в охотничьих целях – 45,3 тыс. лей;<br />
− всего доходов – 94,7 тыс. лей.<br />
Зона А - XIII.А. (XIII.А.1. - XIII.А.2.)<br />
494,8 га. В состав зоны входят 2 участка: XIII.А.1. - Центральная часть меандра Днестра<br />
- часть квартала 64 урочища «Паланка» (62,4 га) XIII.А.2. Основная часть бывшего<br />
рыбхоза (водный фонд, 432,4 га).<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
Зообентос<br />
мые<br />
Герпето-<br />
Птицы<br />
фауна<br />
Звери<br />
Летучие<br />
мыши<br />
Общее 60 64 11 139 19<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 70 90 80 80<br />
Красная книга Молдовы 1 1 16 4
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
Зообентос<br />
мые<br />
Герпето-<br />
Птицы<br />
фауна<br />
Звери<br />
Летучие<br />
мыши<br />
Список МСОП 1 2 1 5 2<br />
Красная книга Европы 1 1 1 2<br />
Списки Бернской конвенции 1 1 7 89 9<br />
Списки Боннской конвенции<br />
55<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
2 1<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
1 7<br />
Директива об охране птиц 35<br />
Операционный список 2 1 3 43 6<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
1<br />
1 43<br />
395<br />
Примеры редких видов<br />
Растения - Hydrocharis morsus-ranae L., Salvinia natans L.<br />
Животные. Гидробионты: Hirudo medicinalis. Герпетофауна: Emys orbicularis. Птицы.<br />
Haliaeetus albicilla, Falco vespertinus, Phalacrocorax pygmeus, Crex crex, Coracias garrulus,<br />
Pelecanus onocrotalus, Egretta alba, Plegadis falcinellus, Platalea leucorodia, Ciconia nigra,<br />
Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Circaetus gallicus, Circus cyaneus, Circus pygargus, Aquila pomarina, Aquila<br />
chrysaetos, Pandion haliaetus. Звери: Felis silvestris, Lutra lutra, Mustela lutreola.<br />
Общее состояние. Преобладающие по площади территории покрыты водно-болотной<br />
растительностью, сырыми и заболоченными лугами. Среди типичных для поймы ясеневых<br />
и тополевых лесов сохранился фрагмент (5,5 га) 94-летней дубравы из дуба черешчатого<br />
(6ST2ULM2PLA). В каналах вдоль государственной дамыб со стороны леса сформирована<br />
водная растительность.<br />
Зона В - XIII.В. (XIII.В.1. - XIII.В.3.)<br />
Площадь и краткое описание. 217,35 гa. В состав зоны входят 3 элемента: XIII.В.1.<br />
Площадь 78,85 га. Включает XIII.В.1-1. лесное урочище «Паланка» - кварталы 61-63 (63,8<br />
га) и XIII.В.1-2. – полосу между противопаводковой дамбой и рекой (14,77 га); XIII.В.2.<br />
Участок Днестра от с. Тудора до границы сайта (138,2 га) XIII.В.3. Часть дамбы близ административного<br />
здания бывшего рыбхоза (0,3 га).<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
Птицы<br />
фауна<br />
Звери<br />
Летучие<br />
мыши<br />
Общее 114 10 10 139<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 60 70 80<br />
Красная книга Молдовы 1 1 16<br />
Список МСОП 1 1 5<br />
Красная книга Европы 1 1<br />
Списки Бернской конвенции 1 7 89<br />
Списки Боннской конвенции<br />
55
396<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
Птицы<br />
фауна<br />
Звери<br />
Летучие<br />
мыши<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
7<br />
Директива об охране птиц 35<br />
Операционный список 5 2 43<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
2<br />
1 43<br />
Примеры редких видов<br />
Растения - Petasites hybridus (L.) Gaertn.Mey. et Schreb., Salvinia natans L., Viburnum opulus L.<br />
Животные. Герпетофауна: Emys orbicularis. Птицы: Haliaeetus albicilla, Falco vespertinus,<br />
Phalacrocorax pygmeus, Crex crex, Coracias garrulus, Haliaeetus albicilla, Phalacrocorax<br />
pygmeus, Crex crex, Pelecanus onocrotalus, Egretta alba, Plegadis falcinellus, Platalea leucorodia,<br />
Cygnus olor, Ciconia nigra, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Circaetus gallicus, Circus cyaneus, Circus pygargus,<br />
Aquila pomarina, Aquila chrysaetos, Pandion haliaetus.<br />
Общее состояние. За государственной дамбой на очень низких меандрах сохранились<br />
естественные длительно затопляемые при высоком и среднем уровнях воды Днестра<br />
50-95-летние плавневые леса – фрагменты cырого пойменного ивняка), влажные тополевые<br />
леса формации Populetа (alba) и их производные, в которых усилена доля ясеня<br />
(Fraxinetum-Populeto(alba)-ulmosum). Неплохо сохранились влажные и сырые луга.<br />
Зона С - ХIII.C. (ХIII.C.7.)<br />
Площадь и краткое описание. 297,71 га. XIII.С.1. Прибрежная водо-охранная полоса<br />
на последних меандрах в пределах Молдовы южнее с. Тудора (кварталы 64-65 урочища<br />
«Паланка») и примыкающие пастбища. В зону включены следующие участки. XIII.С.1.<br />
Долинные пастбища, площадью 8,6 га: XIII.С.1-1. Пастбище примэрии Тудора (5 га), прилегающее<br />
к кварталу 61; XIII.С.1-2. Пастбище примэрии Тудора (3,3 га), прилегающее к<br />
кварталу 62. XIII.С.2. Пастбище (54,7 га), расположенное к северо-западу от с.Паланка.<br />
XIII.С.3. Заболоченная территория в основании последнего меандра (10,4 га). XIII.С.4.<br />
Заболоченное место примыкающее с северо-востока к с. Паланка (15,7 га). XIII.С.5. Участок<br />
сырых лугов к востоку от XIII.C.4., площадью 5,1 га. XIII.С.6. 52,2 га. Административное<br />
здание рыбхоза и прилегающая территория (канал и дамба вдоль него).<br />
XIII.С.7. Пастбище к югу от с. Паланка (34,8 га).<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
мыши<br />
Общее 128 1 21 10 92<br />
Оценка полноты данных (в %) 80 20 70 70 80<br />
Красная книга Молдовы 1 1 1 5<br />
Список МСОП 1 1 3<br />
Красная книга Европы 1 1<br />
Списки Бернской конвенции 1 7 59<br />
Списки Боннской конвенции<br />
23
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Число видов Растения Насеко-<br />
мые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Звери Летучие<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
мыши<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
7<br />
Директива об охране птиц 21<br />
Операционный список 4 2 24<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
2<br />
1 1 24<br />
397<br />
Примеры редких видов<br />
Растения - Petasites hybridus (L.) Gaertn. Mey. et Schreb.<br />
Животные. Насекомые: Carabus clathratus L. Герпетофауна: Emys orbicularis. Птицы:<br />
Falco cherrug, Falco vespertinus, Egretta alba, Ciconia nigra, Cygnus olor, Crex crex.<br />
Общее состояние. Пойменные леса белотополевые и ясеневые леса с присутствием в<br />
древостое дуба черешчатого и вяза (7Pla3Sa, 5Pla3Fr2Ulv, 5Fra3Ulv2Sa, 6Fr2St2Ulv). Сохранились<br />
79-летние порослевые древостои с господством тополя белого - 5pla3Fr2Ulm<br />
(участок 64 K) и ясеня - 6Fr2St2Ulm (64N). Луга формаций Elytrigieta repensi и Lolieta<br />
perenisi - сильно выпасаемые с типично пастбищным травостоем. Растительность травяных<br />
болот на заболоченных территориях примэрии Паланка представлена сообществами<br />
формаций Phragmiteta australisi, Typhaeta angustifoliae, Scirpeta tabernaemontani,<br />
Butometa umbellatisi и заболоченных лугов – Cariceta, Junceta, Eleocharieta palustrisi.<br />
Комплекс «Кицканский» - XIV<br />
Расположение. Слободзейский район, с. Кицканы, г. Слободзея<br />
46°44'31 с.ш. 29°39'39 в.д.<br />
Площадь и краткое описание. 391 га. Включает урочище «Кицканская лесная дача»,<br />
расположеное в южной части лесного массива «Кицканский лес».<br />
Абсолютные высоты:6-10 м<br />
Физическая структура<br />
Общее географическое<br />
описание<br />
Территория ядра расположена в юго-восточной части республики в 69 км<br />
к юго-востоку от мун. Кишинэу, в 10 км к юго*востоку от мун. Тираспол в<br />
пределах Нижнеднестровской равнины.<br />
Рельеф Низкая и высокая пойма р.Днестр<br />
Бассейн Нижняя часть бассейна р. Днестр<br />
Общее геологическое Сложена песками, глинами, известняками верхней толщи бессарабского<br />
описание<br />
подъяруса, сарматского яруса миоцена<br />
Характеристика Ландшафтная область Нижнеднестровской террасовой степной равнины.<br />
ландшафта<br />
Расширенная пойма р. Днестр, пойменно-луговыми, иловo-луговоболотными<br />
почвами, местами с тополевыми и ивовыми лесами и участками<br />
плавневых лугов и болот.<br />
Основные типы экосистем.<br />
Водные биотопы<br />
1. Река - экосистема сегмента Днестра обладает ограниченным богатством планктона<br />
и бентоса, но присутствующие миктроорганизмы, макрофиты и особенно<br />
рыба, включая редкие виды, достаточно разнообразны.
398<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
2. Пойменные постоянные и полупересыхающие озера и лужи (мелководные стоячие<br />
пресные воды).<br />
3. Водная растительность, развивающаяся в толще воды и на ее поверхности.<br />
Пойменные леса.<br />
4. Пойменный лес Populetum (alba).<br />
5. Пойменный лес с доминировнаием ясеня.<br />
6. Свежие дубовые леса из дуба черешчатого<br />
Искусственные посадки<br />
7. Одновидовые посадки Populus alba, P. nigra, Quercus robur, Fraxinus excelsior.<br />
8. Плантации акации.<br />
9. Плантации сосны Палласа<br />
Травянистые сообщества представлены 1 биотопами:<br />
10. Пойменные луговые пастбища.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов<br />
Растения Насекомые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы<br />
Млекопи-<br />
тающие<br />
Общее 172 24 11 84 25<br />
Оценка полноты данных (в %) 95 60 90 80 70<br />
Красная книга Молдовы 10 2 16<br />
Красная книга ПМР 10 3 9 2<br />
Список МСОП 3 2 1<br />
Красная книга Европы 17 1 1 1<br />
Списки Бернской конвенции 5 6 61 16<br />
Списки Боннской конвенции 18 10<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
1 1<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
3 7 10<br />
Директива об охране птиц 30<br />
Операционный список 13 31 4 9 4<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
1<br />
4 25 15<br />
Примеры редких видов растений: Filipendula ulmaria, (?)Ornithogalum boucheanum.<br />
Характерные и редкие виды животных<br />
Насекомые. Примеры редких видов: Calosoma sycophanta, Elater ferrugineus, Morimus<br />
funereus, Papilio machaon, Parnassius mnemosyne, Zerynthia polyxena, Aromia moschata,<br />
Protaetia aeruginosa, Cucujus cinnabarinus, Lepti<strong>de</strong>a morsei, Pontia chloridice, Apatura metis,<br />
Argynnis pandora, Nymphalis xanthomelas, Satyrium spini, Satyrium w-album, Xylocopa<br />
valga, Scolia hirta. Герпетофауна: Характерные виды: Rana ridibunda, R. esculenta, Hyla<br />
arborea, Bufo viridis, Lacerta agilis, Natrix natrix. Примеры редких видов: Pelobates fuscus,<br />
Bufо bufo, Emys orbicularis. Птицы: Характерные виды: Fringilla coelebs, Sylvia atricapilla,<br />
Parus major, Turdus merula, T. philomelos, Luscinia luscinia, Passer montanus, Phoenicurus<br />
phoenicurus, Sturnus vulgaris, Phylloscopus collybita, Muscicapa striata, Chloris chloris, Corvus<br />
cornix, Parus caeruleus, Erithacus rubecula, Oriolus oriolus, Jynx torquilla, Carduelis carduelis,<br />
Ficedula albicollis, Dendrocopos major, D. medius. Примеры редких видов: Milvus migrans,<br />
Falco subbuteo, Otus scops, Coracius garrulous – здесь имеется ввиду пара этих птиц,
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
399<br />
относящаяся к нетипичной и редкой дендрофильной экологической форме, Dendrocopos<br />
medius. В 2010 году здесь было отмечено гнездование Sitta euroraea, Ciconia nigra, Pernis<br />
apivorus, Haliaeetus albicilla, Circus cyaneus, Pandion haliaetus. Звери: Характерные виды:<br />
Erinaceus europaeus, Lepus europaeus, Sciurus vulgaris, Apo<strong>de</strong>mus sylvaticus, Vulpes vulpes,<br />
Mustela nivalis, Sus scrofa, Capreolus capreolus. Примеры редких видов: Myotis dasycneme,<br />
Nyctalus leisleri, Pipistrellus nathusii, Meles meles.<br />
Земельная собственность. Территория в ведении Гослесфонда<br />
Общее состояние. Территория имеет мозаичную структуру. Природные леса приурочены<br />
к прирусловой части поймы Днестра и представлены формациями тополя белого –<br />
Populetum (alba) rubosum, Populetum (alba) convallariosum, Populetum (alba) chaerophyllosum<br />
(temulis), Fraxineto – Populetum (alba) ulmosum, ясеня высокого - Populeto (albae)-Fraxineta<br />
(excelsior), Fraxinetum (excelsior), Populetо (albae) - Querceto roboris - Fraxineta (excelsior),<br />
дуба черешчатого - Fraxineta (excelsior) - Quercetum roboris, Populetо (albae) - Fraxineta<br />
(excelsior) - Quercetum roboris. В последние годы в урочище проводятся массовые рубки,<br />
в том числе старовозрастных деревьев, на месте вырубок формируются заросли сорных<br />
растений. На некоторых вырубках высаживаются молодые деревья, в том числе адвентивные<br />
(сосна). Проводится выпас скота на опушках и в приопушечной зоне леса.<br />
Социальное и экономическое значение. Урочище играет роль в получении древесины,<br />
сохранении биоразнообразия, расселении охотничьих видов животных. Недалеко расположены<br />
исторический памятник «Кицканский плацдарм» и Ново-Нямецкий монастырь.<br />
Зона А - XIV.A. (XIV.A.1.)<br />
Площадь и краткое описание. 7,5 гa. Включает 1 элемент XIV.A.1. Ценные участки<br />
дубовых лесов, которые желательно сохранить в качестве генетических резерватов дуба<br />
черешчатого и ясеня.<br />
Общее состояние. В зону включены участки старовозрастных 60-95-летних пойменных<br />
дубрав, практически полностью уничтоженных в Нижнем Приднестровье. Наиболее<br />
репрезентативное сообщество сохранилось в квартале 33 (77 га). Древостой порослевого<br />
происхождения, более половины составляет дуб черешчатый - 5ДЧ2ЯО2ТБ1БРС.<br />
Возраст 90 лет, высота 29-33 м, диаметр стволов 44 см. Полнота насаждения – 0,6. Класс<br />
бонитета – 1. Запас древесины – 310 м³/га. Подлесок сформирован свидиной, клёном татарским,<br />
кизилом с сомкнутостью 0,5. Рекреационная характеристика: закрытые пространства,<br />
древостои горизонтальной сомкнутости, 1 класс эстетической оценки, 3 класс<br />
пешеходной доступности; рекреационная оценка – средняя, 2 класс стойкости, 1 стадия<br />
дигрессии. Средняя степень повреждения леса стволовыми гнилями (20%).<br />
Зона В - XIV.В. (XIV.B.1.)<br />
Площадь и краткое описание. 391 гa. Включает основные территории урочища «Кицканская<br />
лесная дача», в подзону В – реконструкции производных древостоев и усиле-<br />
2<br />
нию роли дуба черешчатого, с приоритетом его семенного возобновления.<br />
Общее состояние. Для зоны характерны антропогенно нарушенные леса высоких уровней<br />
поймы, в составе древостоя которых в первичных лесах доминирова дуб. В настоящее<br />
время роль его значительно снижена в результате направленных рубок. Типичным примером<br />
является 90-летняя ясеневая дубрава порослевого происхождения (6ЯО3ДЧ1ТБ),<br />
сохранившаяся в квартале 30 выдел 19 (31 га). Высота 29-33 м, диаметр стволов: ясеня<br />
обыкновенного – 40 см, дуба черешчатого – 44 см, тополя белого – 56 см. Полнота насаждения<br />
– 0,6. Класс бонитета – 1. Запас древесины – 315 м³/га. Подлесок сформирован
400<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
свидиной, клёном татарским, боярышником, сомкнутостью 0,6. Рекреационная характеристика:<br />
закрытые пространства, древостои горизонтальной сомкнутости, 1 класс эстетической<br />
оценки, 3 класс пешеходной доступности; рекреационная оценка – средняя, 4<br />
класс стойкости, 1 стадия дигрессии.<br />
Зона С - XIV.С. (XIV.C.1.)<br />
Площадь и краткое описание. 617 гa. Включает лентовидный фрагмент нарушенных<br />
лесов и искусственные посадки, а также фрагмент реки и прилегающего берега.<br />
Общее состояние. Территории относительно удаленные от населенных пунктов, здесь<br />
скапливаются водно-болотные птицы. Отмечена незначительная антропогенная нагрузка<br />
- рекреация, выпас, и другая хозяйственная деятельность.<br />
Комплекс «озеро Лаптура – Старый Днестр» - XV<br />
Расположение. Тираспольский горсовет, пгт. Кременчуг<br />
46°43'10 с.ш. 29°39'25 в.д.<br />
Площадь и краткое описание. 107 га. Включает участок Старицы Днестра и озеро<br />
Лаптура – часть старого русла Днестра, используется как рыбоводческий пруд. Вся территория<br />
включена в зону С.<br />
Абсолютные высоты: 4 - 6 м<br />
Физическая структура<br />
Общее географическое<br />
описание<br />
Территория ядра расположена в юго-восточной части республики в 10 км<br />
к юго-востоку от мун. Кишинэу, в 10 км к юго*востоку от мун. Тираспол в<br />
пределах Нижнеднестровской равнины.<br />
Рельеф Низкая и высокая пойма р.Днестр<br />
Бассейн Нижняя часть бассейна р. Днестр<br />
Общее геологическое Сложена известняками, песками, глинами верхней толщи бессарабского<br />
описание<br />
подъяруса, сарматского яруса миоцена<br />
Характеристика Ландшафтная область Нижнеднестровской террасовой степной равнины.<br />
ландшафта<br />
Расширенная пойма р. Днестр, пойменно-луговыми, иловo-луговоболотными<br />
почвами, местами с тополевыми и ивовыми лесами и участками<br />
плавневых лугов и болот.<br />
Основные типы экосистем.<br />
Водные биотопы<br />
1. Битоп старицы (стоячие воды в длинном мендарирующем русле с сильно варьирующими<br />
глубинами).<br />
2. Пойменные постоянные и полупересыхающие озера и лужи (мелководные стоячие<br />
пресные воды).<br />
3. Водная растительность, развивающаяся в толще воды и на ее поверхности.<br />
4. Пресноводная дренажная система.<br />
Пойменные леса<br />
5. Пойменный лес Populus alba и Salix alba.<br />
Травянистая растительность представлена сообществами<br />
6. Тростниковые заросли (Phragmiteta australisi, Typheta angustifoliae, Scirpeta<br />
tabernaemontanii).<br />
7. Пойменные луговые пастбища (Lolium perenne, Elytrigia repens).
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насекомые<br />
Зообентос<br />
Герпетофауна<br />
Птицы<br />
Млекопи-<br />
тающие<br />
Общее 247 9 12 104 11<br />
Оценка полноты данных (в %) 95 5 90 70 50<br />
Красная книга Молдовы 3 2 16<br />
Кпасная книга ПМР 1 3 6<br />
Список МСОП 3<br />
Красная книга Европы 1 5 1 1<br />
Списки Бернской конвенции 1 7 67 4<br />
Списки Боннской конвенции<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
25<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
8<br />
Директива об охране птиц 44<br />
Операционный список 8 9 4 8 2<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
4<br />
4 23 7<br />
401<br />
Примеры редких видов растений: Asparagus tenuifolius, Asparagus verticillatus,<br />
Carex pseudocyperus, Cyperus glomeratus, Filipendula ulmaria, Hydrocharis morsus-ranae,<br />
Potamogeton gramineus, Potamogeton natans, Salvinia natans, Typha laxmannii.<br />
Характерные и редкие виды животных<br />
Насекомые. Характерные виды: Nepa cinerea, Ranatra linearis, Cybister lateralimarginalis,<br />
Dytiscus dimidiatus, Hydrochara carabio<strong>de</strong>s, H. flavipes, Hydrophilus piceus. Примеры редких<br />
видов: Anax imperator, Aeschna grandis, Calopteryx splen<strong>de</strong>ns, Iphicli<strong>de</strong>s podalirius, Xylocopa<br />
valga. Герпетофауна. Характерные виды: Rana ridibunda, R. esculenta, Bufo viridis, Hyla<br />
arborea, Lacerta agilis, L. viridis, Natrix natrix. Примеры редких видов: Pelobates fuscus,<br />
Bufо bufo, Emys orbicularis. Птицы. Характерные виды: Corvus cornix, Sturnus vulgaris,<br />
Dendrocopos syriacus, Passer montanus, Fringilla coelebs и др. Примеры редких видов: Egretta<br />
alba, Ciconia nigra, Rufibrenta ruficollis, Pernis apivorus, Milvus migrans, Circus cyaneus. Звери:<br />
Характерные виды: Erinaceus europaeus, Lepus europaeus, Rattus norvegicus, Mus spicilegus.<br />
Данных о редких видов нет.<br />
Земельная собственность. Территория в ведении Гослесфонда<br />
Общее состояние. Растительность Старицы Днестра представлена водными и<br />
водно-болотными формациями: Scyrpo-Phragmitetum, Typhaetum latifoliae, Typhaetum<br />
angustifoliae, Salvinio natantis, водной – Polygono amphibiae-Potamogetonetum pectinae,<br />
Lemnetum minoris, Salvinietum. Луга занимают прилегающие к руслу пространства, представлены<br />
сообществами с преобладанием Bromus inermis, Elytrigia repens. По берегу Старицы<br />
сохранились лентовидные полосы Salix alba L., Populus alba L., Ulmus laevis Pall.,<br />
Fraxinus excelsior L. Озеро Лаптура - часть старого русла Днестра, вместе с прилегающей<br />
территорией находится в активном хозяйственном использовании – организован рыбхоз.<br />
Однако, несмотря на хозяйственное освоение, озеро Лаптура в наибольшей степени<br />
сохранило очертания первичного русла Днестра (ширина, глубина). Весь комплекс находится<br />
в окружении агроценозов.
402<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Социальное и экономическое значение. Центральная возвышенная часть междуречья<br />
представляет собой песчаный дюнный нанос «Кременчугский бугор», такие песчаные<br />
наносы характерны для берегов Днепра, у нас встречается только здесь, его высшая<br />
точка занята поселком Кременчуг. Охотничьи угодиья (водоплавающая дичь). Посещение<br />
туристами озера Лаптура, где можно организовать платный лов рыбы.<br />
Сектор Дубовый кут - ихтиологический резерват - XVI<br />
Расположение. Слободзейский район, с. Глиное<br />
46°33'36 с.ш. 29°56'09 в.д.<br />
Площадь и краткое описание. 133 га. Сектор занимает северную часть «Турунчукского<br />
комплекса», включает русла рек Днестр и Турунчук, левый берег Днестра и правый берег<br />
Турунчука (район переката и ниже), агроценозы и пустыри.<br />
Абсолютные высоты: 2-9 м<br />
Физическая структура<br />
Общее географическое<br />
описание<br />
Территория ядра расположена в юго-восточной части республики в 81 км<br />
к юго-востоку от мун. Кишинэу, в 23 км к юго-востоку от мун. Тираспол в<br />
пределах Нижнеднестровской равнины.<br />
Рельеф Низкая и высокая пойма р.Днестр<br />
Бассейн Нижняя часть бассейна р. Днестр<br />
Общее геологическое Сложена песками, известняками, глинами верхней толщи бессарабского<br />
описание<br />
подъяруса, сарматского яруса миоцена<br />
Характеристика Ландшафтная область Нижнеднестровской террасовой степной равнины.<br />
ландшафта<br />
Расширенная пойма р. Днестр, пойменно-луговыми, иловo-луговоболотными<br />
почвами, местами с тополевыми и ивовыми лесами и участками<br />
плавневых лугов и болот.<br />
Основные типы экосистем.<br />
Водные биотопы<br />
1. Река - экосистема сегмента Днестра и Турунчука<br />
2. Пойменные постоянные и полупересыхающие озера и лужи (мелководные стоячие<br />
пресные воды).<br />
3. Канал, с постоянно возникающей связью с рекой.<br />
4. Пресноводные дренажные системы, пруды и связанные заболоченные участки.<br />
5. Водная растительность, развивающаяся в толще воды и на ее поверхности<br />
Пойменные леса.<br />
6. Пойменный лес.<br />
7. Прибрежный ивовый лес.<br />
Искусственные посадки<br />
8. Одновидовые посадки Populus alba, P. nigra, Salix alba<br />
Травянистая растительность<br />
9. Пойменные луговые пастбища.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насекомые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы<br />
Млекопи-<br />
тающие<br />
Общее 160 12 11 124 21<br />
Оценка полноты данных (в %) 95 45 90 80 70
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Число видов Растения Насекомые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы<br />
Млекопи-<br />
тающие<br />
Красная книга Молдовы 2 2 26 1<br />
Кпасная книга ПМР 3 3 16 1<br />
Список МСОП 3 3 1<br />
Красная книга Европы 5 1 3 1<br />
Списки Бернской конвенции 1 82 14<br />
Списки Боннской конвенции<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
33 8<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
1 7 9<br />
Директива об охране птиц 62<br />
Операционный список 1 6 4 17 3<br />
Охраняемые законом (CR, EN,<br />
VU)<br />
4 35 14<br />
403<br />
Примеры редких видов растений: Filipendula ulmaria<br />
Характерные и редкие виды животных.<br />
Насекомые. Примеры редких видов: Iphicli<strong>de</strong>s podalirius, Zerynthia polyxena, Lepti<strong>de</strong>a<br />
morsei, Pontia chloridice, Dorcadion equestre, Xylocopa violacea. Герпетофауна. Характерные<br />
виды: Rana ridibunda, R. esculenta, Bufo viridis, Hyla arborea, Lacerta agilis, Natrix<br />
natrix. Примеры редких видов: Pelobates fuscus, Bufо bufo, Emys orbicularis. Птицы. Гнездовая<br />
орнитофауна включает, в основном, мелких воробьинообразных птиц, связанных<br />
с древесно-кустарниковыми местообитаниями. В период миграций и кочевок, а также<br />
в зимнее время в пойменном ленточном лесу, а также на травянистых участках, останавливаются<br />
многие виды дендрофильных и кампофильных птиц. Русла рек привлекают<br />
разнообразных водоплавающих и околоводных птиц. В зимние периоды на незамерзших<br />
участках рек доминирует кряква (Anas plathyrhinchos). Примеры редких видов:<br />
Milvus migrans, Falco subbuteo, Gavia stellata, G. arctica, Phallacrocorax pygmeus, Botaurus<br />
stellaris, Egretta alba, Ciconia nigra, Pernis apivorus, Haliaeetus albicilla, Circus cyaneus, Pandion<br />
haliaetus, Asio flammeus. Звери. Характерные виды: Erinaceus europaeus, Lepus europaeus,<br />
Mus spicilegus, Vulpes vulpes, Mustela nivalis, Lutra lutra, Sus scrofa. Фауна рукокрылых насчитывает<br />
8 видов (характерными видами для данной территории являются: Nyctalus<br />
noctula, Myotis daubentonii, Pipistrellus pygmaeus). Примеры редких видов: Nyctalus leisleri,<br />
Pipistrellus nathusii, Lutra lutra.<br />
Общее состояние. Лесные территории покрыты плавневыми ивовыми и тополевыми<br />
лесами и 32-летними посадками тополя канадского. Сообщества формации ивы<br />
белой - Saliceta albae представлены ассоциациями: Saliceto - Populetum (alba)<br />
herbosum (7ТБ3ИВБ; 8ИВБ2ТБ; 7ТБ2ИВБ1ВМ+ЯО) порослевого происхождения. Подлесок<br />
сформирован Rosa canina, Rubus caesius, с сомкнутостью 0,3. Возраст 36 – 46 лет,<br />
полнота насаждений – 0,5 – 0,6. Класс бонитета – 4. Salicetum (alba) rubosum (10ИВБ) порослевого<br />
происхождения. Возраст – 36-46 лет. Подлесок сформирован Rubus caesius, с<br />
сомкнутостью 0,2. Полнота насаждений – 0,6 – 0,7. Класс бонитета – 4-5. Сообщества с<br />
доминированием тополя белого – Populeta albae: Populetum (alba) – Salicetosum<br />
(alba) (7ТБ3ИВБ; 7ТБ2ИВБ1ВМ+ЯО) порослевого происхождения. Подлесок сформирован<br />
Rosa canina, Rubus caesius, с сомкнутостью 0,3. Возраст 46 лет, полнота насаждений
404<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
– 0,6. Класс бонитета – 4. Луга занимают возвышенные открытые участки и откосы противопаводковых<br />
валов. Представлены фитоценозами с преобладанием Bromus inermis,<br />
Calamagrostis epigeios, Elytrigia repens. Близость участка к большим селам, расположенным<br />
на левом берегу Турунчука и наличие нескольких стационарных переправ, популярность<br />
участка у рыбаков-любителей и туристов обуславливает высокий фактор беспокойства<br />
для животных на большей части территории сектора.<br />
Земельная собственность. Территория в ведении Гослесфонда.<br />
Экономическая ценность. Участок используется в качестве охотничьих и рыболовных<br />
угодий. Территория популярна у туристов-водников – здесь проходят туристические<br />
слеты и соревнования. Летучие мыши могут служить объектом наблюдений для туристов,<br />
например, можно организовывать ночные прогулки по лесу или вдоль Днестра<br />
и Турунчука с прослушиванием звуков летучих мышей при помощи ультразвуковых детекторов,<br />
или отловом рукокрылых при помощи паутинных сетей (и их фотографирование).<br />
При наличии искусственных убежищ, можно проводить наблюдения (фотографирование)<br />
за зверьками в убежищах в дневное время.<br />
Зона А - XVI.A. (ХVI.A.1.)<br />
Площадь и краткое описание. 11 гa. Включает фрагмент Турунчука от порога до с. Глинное.<br />
Беспозвоночные Paramysis baeri bispinosa Martynov, Hypanis laeviuscula fragilis (Milach.),<br />
H. pontica (Eichwald). Рыбы - Красный список мира (МСОП-2010): оседлый вид Umbra<br />
krameri (VU); катадромные виды Acipenser gul<strong>de</strong>nstadti colchicus, A. stellatus, Huso huso, Hucho<br />
hucho (все – EN), а так же анадромные Zingel streber и Zingel zingel (VU), включенный в Красную<br />
Книгу Украины Eudontomyzon mariae (CR). Виды, включенные в Красные книги Молдовы<br />
и Украины одновременно Rutilus frisii (CR) и Leuciscus borysthenicus (VU).<br />
Зона С - ХVI.C. (ХVI.C.1.)<br />
Площадь и краткое описание. 122 гa. Включает берега Днестра и Турунчука.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насекомые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы<br />
Млекопи-<br />
тающие<br />
Общее 160 12 11 124 21<br />
Оценка полноты данных (в %) 95 45 90 80 70<br />
Красная книга Молдовы 2 2 26 1<br />
Красная книга ПМР 3 3 16 1<br />
Список МСОП 3 3 1<br />
Красная книга Европы 5 1 3 1<br />
Списки Бернской конвенции 1 82 14<br />
Списки Боннской конвенции<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
33 8<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
1 7 9<br />
Директива об охране птиц 62<br />
Операционный список 1 6 4 17 3<br />
Охраняемые законом (CR, EN,<br />
VU)<br />
4 35 14
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
405<br />
Примеры редких видов<br />
Растения - Filipendula ulmaria<br />
Животные. Насекомые: Iphicli<strong>de</strong>s podalirius, Zerynthia polyxena, Lepti<strong>de</strong>a morsei, Pontia<br />
chloridice, Dorcadion equestre, Xylocopa violacea. Герпетофауна: Pelobates fuscus, Bufо<br />
bufo, Emys orbicularis. Птицы: Milvus migrans, Falco subbuteo, Gavia stellata, G. arctica,<br />
Phallacrocorax pygmeus, Botaurus stellaris, Egretta alba, Ciconia nigra, Pernis apivorus,<br />
Haliaeetus albicilla, Circus cyaneus, Pandion haliaetus, Asio flammeus. Звери: Nyctalus leisleri,<br />
Pipistrellus nathusii, Lutra lutra.<br />
Общее состояние. Лесные территории покрыты плавневыми ивовыми и тополевыми<br />
лесами и 32-летними посадками тополя канадского. Сообщества формации ивы<br />
белой - Saliceta albae представлены ассоциациями: Saliceto - Populetum (alba)<br />
herbosum (7ТБ3ИВБ; 8ИВБ2ТБ; 7ТБ2ИВБ1ВМ+ЯО) порослевого происхождения. Подлесок<br />
сформирован Rosa canina, Rubus caesius, с сомкнутостью 0,3. Возраст 36 – 46 лет,<br />
полнота насаждений – 0,5 – 0,6. Класс бонитета – 4. Salicetum (alba) rubosum (10ИВБ) порослевого<br />
происхождения. Возраст – 36-46 лет. Подлесок сформирован Rubus caesius, с<br />
сомкнутостью 0,2. Полнота насаждений – 0,6 – 0,7. Класс бонитета – 4-5. Сообщества с<br />
доминированием тополя белого – Populeta albae: Populetum (alba) – Salicetosum<br />
(alba) (7ТБ3ИВБ; 7ТБ2ИВБ1ВМ+ЯО) порослевого происхождения. Подлесок сформирован<br />
Rosa canina, Rubus caesius, с сомкнутостью 0,3. Возраст 46 лет, полнота насаждений<br />
– 0,6. Класс бонитета – 4. Луга занимают возвышенные открытые участки и откосы противопаводковых<br />
валов. Представлены фитоценозами с преобладанием Bromus inermis,<br />
Calamagrostis epigeios, Elytrigia repens. Близость участка к большим селам, расположенным<br />
на левом берегу Турунчука и наличие нескольких стационарных переправ, популярность<br />
участка у рыбаков-любителей и туристов обуславливает высокий фактор беспокойства<br />
для животных на большей части территории сектора.<br />
Сектор Саги – Казачешты - XVII<br />
Расположение. Слободзейский район, вблизи дороги Глиное – Раскайцы<br />
46°33'46 сш 29°53'13 вд<br />
Площадь и краткое описание. 243 га. Включает фрагмент р. Днестр и его левый берег.<br />
Имеются водоемы озерного типа (в том числе крупные рыборазводные пруды). Большие<br />
территории заняты сельхозугодьями, некоторые заброшены.<br />
Абсолютные высоты: 1 – 5 м<br />
Физическая структура<br />
Общее географическое<br />
описание<br />
Территория ядра расположена в юго-восточной части республики в 88 км<br />
к юго-востоку от мун. Кишинэу, в 31 км к юго-востоку от мун. Тирасполь в<br />
пределах Нижнеднестровской равнины.<br />
Рельеф Низкая пойма р.Днестр<br />
Бассейн Нижняя часть бассейна р. Днестр<br />
Общее геологическое Сложена песками, глинами, известняками верхней толщи бессарабского<br />
описание<br />
подъяруса, сарматского яруса миоцена<br />
Характеристика Ландшафтная область Нижнеднестровской террасовой степной равнины.<br />
ландшафта<br />
Расширенная пойма р. Днестр, пойменно-луговыми, иловo-луговоболотными<br />
почвами, местами с тополевыми и ивовыми лесами и участками<br />
плавневых лугов и болот.
406<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Основные типы экосистем.<br />
Водные биотопы<br />
1. Река - экосистема сегмента Днестра.<br />
2. Пойменные постоянные и полупересыхающие озера и лужи (мелководные стоячие<br />
пресные воды).<br />
3. Канал, с постоянно возникающей связью с рекой.<br />
4. Водная растительность, развивающаяся в толще воды и на ее поверхности.<br />
5. Пресноводные дренажные системы.<br />
Пойменные леса.<br />
6. Пойменный лес.<br />
7. Ивовые леса.<br />
8. Сообщества кустарниковых видов Salix.<br />
Искусственные посадки<br />
9. Искусственные монодоминантные и смешанные посадки из Populus alba, P.<br />
nigra, Salix alba, др.<br />
Травянистая растительность представлена сообществами заболоченных, сырых и<br />
влажных луговх и травяных болот:<br />
10. Высокотравне пойменные луга.<br />
11. Пойменные луговые пастбища.<br />
12. Влажные луга и болота.<br />
13. Тростниковые заросли.<br />
14. Залежи разных лет зарастания.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насекомые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Млекопи-<br />
тающие<br />
Общее 159 3 11 144 22<br />
Оценка полноты данных (в %) 95 30 90 90 70<br />
Красная книга Молдовы 1 2 29 1<br />
Крастная книга ПМР 3 22 1<br />
Список МСОП 3 5 1<br />
Красная книга Европы 3 1 3 1<br />
Списки Бернской конвенции 6 89 13<br />
Списки Боннской конвенции<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
43 8<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
7 9<br />
Директива об охране птиц 77<br />
Операционный список 3 3 4 19 4<br />
Охраняемые законом (CR, EN,<br />
VU)<br />
1<br />
4 38 14<br />
Примеры редких видов растений: Filipendula ulmaria, Potamogeton natans, Tamarix<br />
ramosissima, Typha laxmannii.<br />
Характерные и редкие виды животных<br />
Насекомые. Примеры редких видов: Iphicli<strong>de</strong>s podalirius, Lepti<strong>de</strong>a morsei, Pontia<br />
chloridice. Герпетофауна. Характерные виды: Rana ridibunda, R. esculenta, Bufo viridis, Hyla
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
407<br />
arborea, Lacerta agilis, Natrix natrix. Примеры редких видов: Pelobates fuscus, Bufо bufo,<br />
Emys orbicularis. Птицы. Гнездовая орнитофауна включает, в основном, мелких воробьинообразных<br />
птиц. В период миграций и кочевок, а также в зимнее время останавливаются<br />
многие виды дендрофильных и кампофильных птиц. Характерны разнообразные водоплавающие<br />
и околоводные птицы. Зимой на незамерзших участках реки доминирует Anas<br />
plathyrhinchos. Примеры редких видов: Milvus migrans, Strix aluco, Gavia stellata, G. arctica,<br />
Phallacrocorax pygmeus, Botaurus stellaris, Egretta alba, Ciconia nigra, Plegadis falcinellus, Platalea<br />
leucorodia, Cignus olor, Cignus cignus, Anas strepera, Aythya nyroca, Pernis apivorus, Haliaeetus<br />
albicilla, Circus cyaneu), Pandion haliaetus, Asio flammeus. Звери. Характерные виды: Erinaceus<br />
europaeus, Lepus europaeus, Mus spicilegu), Vulpes vulpes, Mustela nivalis) Регистрируется енотовидная<br />
собака (Nyctereutes procyonoi<strong>de</strong>s), выдра (Lutra lutra), кабан (Sus scrofa) и косуля<br />
(Capreolus capreolus). Фауна рукокрылых насчитывает 8 видов (характерными видами для<br />
данной территории являются: Nyctalus noctula, Myotis daubentonii, Pipistrellus pygmaeus).<br />
Примеры редких видов: Nyctalus leisleri, Pipistrellus nathusii, Lutra lutra.<br />
Земельная собственность. Территория в ведении Гослесфонда.<br />
Общее состояние. Растительный покров сектора представлен берегозащитными<br />
участками плавневых лесов с участием ивы белой и тополя белого: Saliceto - Populetum<br />
(alba) herbosum и Salicetum (alba) rubosum. Типичный фрагмент Saliceto - Populetum (alba)<br />
herbosum (5ИВБ5ТБ+ЯО) обнаружен в квартале 12 выдел 1. Древостой порослевого<br />
происхождения. Подлесок сформирован Crataegus monogyna Jacq., Rubus caesius. Возраст<br />
51 год, полнота насаждений – 0,5. Класс бонитета – 5. Ассоциация Salicetum (alba)<br />
rubosum (квартал 12 выдел 3). Состав древостоя: 10ИВБ – ивняк (лозняк) порослевого<br />
происхождения. Возраст 41 год, полнота насаждений – 0,7. Класс бонитета – 5. Подлесок<br />
сформирован Rubus caesius. Растительность каналов оросительной сети представлена<br />
водно-болотными группировками Scyrpo-Phragmitetum, Typhaetum latifoliae, Typhaetum<br />
angustifoliae, в воде обнаружены сообщества Polygono amphibiae-Potamogetonetum pectinae,<br />
Lemnetum minoris. Свежие луга на прибрежных пространствах представлены сообществами<br />
с преобладанием Bromus inermis, Elytrigia repens.<br />
Экономическая ценность. Участок используется в качестве охотничьих и рыболовных<br />
угодий. В имеющихся прудах разводится рыба. Территория посещается туристами.<br />
Летучие мыши могут служить объектом наблюдений для туристов, например, можно организовывать<br />
ночные прогулки по лесу или вдоль Днестра с прослушиванием звуков летучих<br />
мышей при помощи ультразвуковых детекторов, или отловом рукокрылых при<br />
помощи паутинных сетей (и их фотографирование). При наличии искусственных убежищ,<br />
можно проводить наблюдения (фотографирование) за зверьками в убежищах в<br />
дневное время. Луга целесообразно использовать как сенокосы.<br />
Зона В - XVII.В. (XVII.В.1.)<br />
Площадь и краткое описание. 98 гa. Включает заболоченный участко на самом южном<br />
меандре Днестра со стороны левобережного Приднестровья (ниже по течению меандра<br />
«Унгюл Сатулуй». Данных по флоре и животным нет.<br />
Общее состояние. Травянистая растительность представлена сообществами заболоченных,<br />
сырых и влажных лугов, а также травяных болот (Scyrpo-Phragmitetum), мозаично<br />
растаположенных, в зависимости от мезорельефа территории.<br />
Зона С - XVII.С. (XVII.С.1.)<br />
Площадь и краткое описание. 145 гa. Включает урочища «Казачешты», «Холодное»,<br />
«Баж», «Пастиковка», «Саги» и систему пойменных озер в прирусловой части Днестра.
408<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Число видов Растения Насекомые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы Млекопи-<br />
тающие<br />
Общее 159 3 11 144 22<br />
Оценка полноты данных (в %) 95 30 90 90 70<br />
Красная книга Молдовы 1 2 29 1<br />
Крастная книга ПМР 3 22 1<br />
Список МСОП 3 5 1<br />
Красная книга Европы 3 1 3 1<br />
Списки Бернской конвенции 6 89 13<br />
Списки Боннской конвенции<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
43 8<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
7 9<br />
Директива об охране птиц 77<br />
Операционный список 3 3 4 19 4<br />
Охраняемые законом (CR,<br />
EN, VU)<br />
1<br />
4 38 14<br />
Примеры редких видов<br />
Растения - Filipendula ulmaria, Potamogeton natans, Tamarix ramosissima, Typha<br />
laxmannii.<br />
Животные. Насекомые: Iphicli<strong>de</strong>s podalirius, Lepti<strong>de</strong>a morsei, Pontia chloridice. Герпетофауна:<br />
Pelobates fuscus, Bufо bufo, Emys orbicularis. Птицы: Milvus migrans, Strix aluco,<br />
Gavia stellata, G. arctica, Phallacrocorax pygmeus, Botaurus stellaris, Egretta alba, Ciconia<br />
nigra, Plegadis falcinellus, Platalea leucorodia, Cignus olor, Cignus cignus, Anas strepera, Aythya<br />
nyroca, Pernis apivorus, Haliaeetus albicilla, Circus cyaneu), Pandion haliaetus, Asio flammeus.<br />
Звери: Nyctalus leisleri, Pipistrellus nathusii, Lutra lutra.<br />
Общее состояние. Растительный покров сектора представлен берегозащитными<br />
участками плавневых лесов с участием ивы белой и тополя белого: Saliceto - Populetum<br />
(alba) herbosum и Salicetum (alba) rubosum. Растительность каналов оросительной<br />
сети представлена водно-болотными группировками Scyrpo-Phragmitetum, Typhaetum<br />
latifoliae, Typhaetum angustifoliae, в воде обнаружены сообщества Polygono amphibiae-<br />
Potamogetonetum pectinae, Lemnetum minoris. Свежие луга на прибрежных пространствах<br />
представлены сообществами с преобладанием Bromus inermis, Elytrigia repens.<br />
Сектор Дикуль-Куца-Мацаринский - XVIII<br />
Расположение. Слободзейский район, с. Незавертайловка<br />
46°33'36 с.ш. 29°56'09 в.д.<br />
Площадь и краткое описание. 349 га. Сектор включает урочище «Дикуль» и прилегающие<br />
к нему водно-болотные террритории на острове Дикуль, расположенные северной<br />
границе плавневой экосистмы Днестровской дельты, остров Куца, расположенный между<br />
протокой Турунчук и отводным каналом ГРЭС, а также правый берег р. Турунчук до полуострова<br />
Мацаринский. Особо важен для сохранения биологического и ландшафтного разнообразия<br />
Остров Дикуль с территоиями, мало измененными деятельностью человека,
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
409<br />
отдаленные и труднодоступные, труднопроходимые, в силу этого пригодные для саморазвития<br />
и обеспечения надежной охраны.<br />
Абсолютные высоты: 1 – 3 м<br />
Физическая структура<br />
Общее географическое<br />
описание<br />
Территория ядра расположена в юго-восточной части республики в 88 км<br />
к юго-востоку от мун. Кишинэу, в 31 км к юго-востоку от мун. Тираспол в<br />
пределах Нижнеднестровской равнины.<br />
Рельеф Низкая пойма р.Днестр,<br />
Бассейн Нижняя часть бассейна р. Днестр и протоки Турунчук<br />
Общее геологическое Сложена песками, глинами, известняками верхней толщи бессарабского<br />
описание<br />
подъяруса, сарматского яруса миоцена<br />
Характеристика Ландшафтная область Нижнеднестровской террасовой степной равнины.<br />
ландшафта<br />
Расширенная пойма р. Днестр, пойменно-луговыми, иловo-луговоболотными<br />
почвами, местами с тополевыми и ивовыми лесами и участками<br />
плавневых лугов и болот.<br />
Основные типы экосистем.<br />
Водные биотопы<br />
1. Река- экосистема сегмента Турунчука.<br />
2. Пойменные постоянные и полупересыхающие озера и лужи (мелководные стоячие<br />
пресные воды).<br />
3. Водная растительность, развивающаяся в толще воды и на ее поверхности.<br />
4. Солоноватоводные каналы.<br />
Пойменные леса. Представлены 4 биотопами<br />
5. Пойменный лес.<br />
6. Прибрежный ивовый лес.<br />
7. Пойменный лес с доминировнаием ясеня.<br />
8. Сообщества кустарниковых видов Salix (S. triandra и S. purpurea.).<br />
Травянистая растительность представлена сообществами заболоченных, сырых и<br />
влажных луговх и травяных болот:<br />
9. Высокотравне пойменные луга.<br />
10. Пойменные луговые пастбища.<br />
11. Влажные луга и болота.<br />
12. Тростниковые заросли.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насекомые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы<br />
Млекопи-<br />
тающие<br />
Общее 147 7 11 112 10<br />
Оценка полноты данных (в %) 95 15 90 70 50<br />
Красная книга Молдовы 1 2 25 1<br />
Кпасная книга ПМР 3 19 1<br />
Список МСОП 3 5<br />
Красная книга Европы 7 1 5 1<br />
Списки Бернской конвенции 1 70 2<br />
Списки Боннской конвенции 38
410<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Число видов Растения Насекомые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы<br />
Млекопи-<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
тающие<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
7<br />
7<br />
Директива об охране птиц 63<br />
Операционный список 5 7 4 18 3<br />
Охраняемые законом (CR, EN,<br />
VU)<br />
2<br />
4 32 5<br />
Примеры редких видов растений: Carex pseudocyperus, Cyperus glomeratus, Potamogeton<br />
gramineus, Potamogeton natans, Salvinia natans, Typha laxmannii.<br />
Характерные и редкие виды животных<br />
Насекомые - примеры редких видов: Lepti<strong>de</strong>a morsei, Pontia chloridice, Aegosoma scabricornis.<br />
Герпетофауна. Характерные виды: Rana ridibunda, R. esculenta, Bufo viridis, Hyla<br />
arborea, Lacerta agilis, Natrix natrix. Примеры редких видов: Pelobates fuscus, Bufо bufo, Emys<br />
orbicularis. Птицы. Характерные виды: Botaurus stellaris, Ixobrychus minutus, Anas plathyrhinchos,<br />
Phasianus colchicu), Perdix perdix, Raullus aquaticus, Gallinula chloropu, Vanellus vanellus,<br />
Gallinula chloropus, Acrocephalus schonobaenus, Acrocephalus scirpaceus, Acrocephalus<br />
arundinaceus, Emberiza schoeniclus и др. В период миграций и кочевок озеро и прилегающие<br />
территории служат местом отдыха и кормления большого числа птиц. Примеры<br />
редких видов: Botaurus stellaris, Crex crex, Phallacrocorax pygmeus, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Egretta<br />
alba, Ciconia nigra, Plegadis falcinellus, Platalea leucorodia, Anser anser, Rufibrenta ruficolli, Anas<br />
strepera, Aythya nyroca, Pernis apivorus, Milvus migrans, Haliaeetus albicilla, Circus cyaneus,<br />
Pandion haliaetus, Asio flammeus. Звери. Характерные виды: Nyctereutes procyonoi<strong>de</strong>s, Sus<br />
scrofa. Примеры редких видов: Felis sylvestris.<br />
Земельная собственность. Территория находиться в ведении Гослесфонда<br />
Общее состояние. Территория включает заболоченные участки травяных болот, заболоченных,<br />
сырых и влажных лугов, пойменные леса, расположенные узкой полосой<br />
вдоль реки между ее руслом и противопаводковыми дамбами, заброшенные сельскохозяйственные<br />
земли и пустыри. Труднодоступность некоторых участков, главным образом<br />
урочища Дикуль и его удаленность от населенных пунктов обуславливает низкий<br />
фактор беспокойства по сравнению со многими другими территориями Южного Приднестровья<br />
и возможность сохранения биоты в целом. Присутствуют редкие виды растений,<br />
постоянны скопления птиц водно-болотного комплекса. В перспективе возможно<br />
включение урочища Дикуль в состав международного заказника (или иного статуса<br />
ООПТ) вместе с прилегающими ценными территориями Украины - озером. Путрино и<br />
пойменными лесами.<br />
Экономическая ценность. Ценный туристический объект, при посещении наблюдается<br />
и фотографируется ландшафт типичных плавней, редкие виды (в период массового<br />
развития) водных растений, а также животные, главным образом, хищные и приуроченные<br />
к водным биотопам птицы, болотная черепаха. Многие виды являются объектами<br />
любительской охоты и рыбалки. Участки лугов должны использоваться как сенокосыне<br />
угодья. Допустима заготовка лекарственных растений. Присутствуют охотничьи<br />
виды животных. Остров Куца используется для любительской охоты и рыбалки. В прудах<br />
разводяи рыбу.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
411<br />
Зона A - XVIII.A. (XVIII.A.1.- XVIII.A.2.)<br />
Площадь и краткое описание. 98 га. Включает 2 подзоны: XVIII.A.1. - А - подзона<br />
1<br />
особого режима охраны, включает заболоченный участок площадью (43 га) с примыкающими<br />
тростниковыми зарослями. Представляет интерес, прежде всего, редкая водная<br />
растительность (Salvinia natans L.), а также спокойное местообитание диких видов животных;<br />
XVIII.A.2. - А - подзона предварительной реконструкции (55 га) с целью со-<br />
2<br />
хранения луговой растительности. Включает возвышенную (северную) часть острова с<br />
развитой луговой растительностью. Подзона выделяется для предотвращения процессов<br />
деградации лугов, связанных с накоплением значительного количества органических<br />
остатков. Из-за отсутствия выпаса и сенокошения рекомендуется заповедный режим с<br />
регулируемым выпасом и сенокошением.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насекомые<br />
Зообентос Герпето-<br />
фауна<br />
Птицы<br />
Млекопи-<br />
тающие<br />
Общее 147 7 11 112 10<br />
Оценка полноты данных (в %) 95 15 90 70 50<br />
Красная книга Молдовы 1 2 25 1<br />
Кпасная книга ПМР 3 19 1<br />
Список МСОП 3 5<br />
Красная книга Европы 7 1 5 1<br />
Списки Бернской конвенции 1 70 2<br />
Списки Боннской конвенции<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
38<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
7<br />
7<br />
Директива об охране птиц 63<br />
Операционный список 5 7 4 18 3<br />
Охраняемые законом (CR, EN,<br />
VU)<br />
2<br />
4 32 5<br />
Примеры редких видов<br />
Растения - Carex pseudocyperus, Cyperus glomeratus, Potamogeton gramineus, Potamogeton<br />
natans, Salvinia natans, Typha laxmannii.<br />
Животные. Насекомые: Lepti<strong>de</strong>a morsei, Pontia chloridice, Aegosoma scabricornis. Герпетофауна:<br />
Pelobates fuscus, Bufо bufo, Emys orbicularis. Птицы: Botaurus stellaris, Crex crex,<br />
Phallacrocorax pygmeus, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Egretta alba, Ciconia nigra, Plegadis falcinellus, Platalea<br />
leucorodia, Anser anser, Rufibrenta ruficolli, Anas strepera, Aythya nyroca, Pernis apivorus, Milvus<br />
migrans, Haliaeetus albicilla, Circus cyaneus, Pandion haliaetus, Asio flammeus. Звери: Felis sylvestris.<br />
Общее состояние. Заболоченная часть острова Дикуль покрыта крупнотравными<br />
тростниковыми болотами формации Pharagmiteta australisi, на водной поверхности образует<br />
скопления Salvinia natans L. На низких подтопляемых участках сформированы<br />
заболоченные луга с участием Alopecurs aequalis, Eleocharis palustris, Carex acutiformis, C.<br />
riparia, C. otrubae, Alopecurus aequalis, Juncus bufonius. Более высокие участки заняты сырыми<br />
лугами с господством Agrostis stolonifera, Carex melanostachya, Juncus gerardii. Свежие<br />
луга с преобладанием Bromus inermis, Calamagrostis epigeios, Elytrigia repens занимают<br />
возвышенные участки по периферии острова и откосы противопаводковых валов.
412<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Зона В - XVIII.В.1. (XVIII.В.1-1. - XVIII.В.1-2.)<br />
Площадь и краткое описание. 43 гa. XVIII.В.1-1. – подзона самовосстановления -<br />
небольшой участок естественного ивового леса в северо-западной части острова Дикуль;<br />
XVIII.В.1-2. - подзона содействия экологическому восстановлению (реконструкции),<br />
включает участок русла Старого Турунчука, частично заполненного водой и заболоченную<br />
южную часть острова Куца с формирующимся озером.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность. Данные те же, что для зоны А<br />
Примеры редких видов.<br />
Животные. Насекомые: Lepti<strong>de</strong>a morsei, Pontia chloridice, Aegosoma scabricornis. Герпетофауна:<br />
Pelobates fuscus, Bufо bufo, Emys orbicularis. Птицы: Botaurus stellaris, Crex<br />
crex, Phallacrocorax pygmeus, Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s, Egretta alba, Ciconia nigra, Plegadis falcinellus,<br />
Platalea leucorodia, Anser anser, Rufibrenta ruficolli, Anas strepera, Aythya nyroca, Pernis<br />
apivorus, Milvus migrans, Haliaeetus albicilla, Circus cyaneus, Pandion haliaetus, Asio flammeus.<br />
Млекопитающие: Felis sylvestris.<br />
Общее состояние. Лесная растительность представлена сырыми сообществами ивы<br />
белой (Saliceta (alba) - Saliceto – Populetum (alba) herbosum и Salicetum (alba) rubosum.<br />
Ассоциация Saliceto – Populetum (alba) herbosum расположена вдоль русла Старого<br />
Турунчука. Состав древостоев: 8ИВБ2ТБ. Возраст 36 лет, полнота насаждения – 0,6. Класс<br />
бонитета – 4. Подлесок образует Rubus caesius. Небольшой фрагмент Salicetum (alba)<br />
rubosum расположен в центральной части острова и представлен однопородным древостоем<br />
10ИВБ, возраст 30-40 лет, полнота насаждений – 0,5-0,6. Класс бонитета – 5-4. Подлесок<br />
сформирован Rubus caesius. Влажный пойменный тополёвый лес Populeta (alba)<br />
расположен вдоль русла Старого Турунчука и представлен сообществами Populetum<br />
(albae) rubosum и Populetum (albae) ulmosum: Populetum (alba) rubosum характеризуется<br />
древостоем (10ТБ) порослевого происхождения. Возраст 50 лет. Полнота насаждения –<br />
0,7. Класс бонитета – 3. Сообщества Fraxineto – Populetum (alba) ulmosum порослевого<br />
происхождения, состав древостоя 8ТБ2БРС. Возраст 55 лет. Полнота насаждения – 0,7.<br />
Класс бонитета – 2. Предлагается расчистка сухой части русла для заполнения паводковыми<br />
водами, в перспективе – регулируемое (через шлюз) соединение с основным руслом<br />
Турунчука и протокой Прорва к озеру Путрино или шлюзовое соединение Старого<br />
Турунчука в северной части со Стояновым Гирлом от Кучурганского лимана.<br />
Зона С - XVIII.С. (XVIII.С.1. - XVIII.С.2.)<br />
Площадь и краткое описание. 208 га. Включает 2 территории: XVIII.С.1. Остров<br />
Куца, арсположенный между протокой Турунчук и отводным каналом ГРЭС ( 9 га);<br />
XVIII.С.2. Система прирусловых искусственных озёр, заболачивающийся участок, а также<br />
пойменный тополёвый лес в районе острова Мацаринский ( 83 га). Луговые участки<br />
между лесом вдоль водозащитной полосы – 116 га.<br />
Флористическая и фаунистическая ценность<br />
Число видов Растения Насекомые<br />
Зообентос<br />
Герпетофауна<br />
Птицы<br />
Млекопи-<br />
тающие<br />
Общее 166 4 11 129 22<br />
Оценка полноты данных (в %) 95 15 90 80 70<br />
Красная книга Молдовы 1 2 25 1<br />
Кпасная книга ПМР 3 17 1<br />
Список МСОП 3 2
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Число видов Растения Насекомые<br />
Зообентос<br />
Герпетофауна<br />
Птицы<br />
Млекопи-<br />
тающие<br />
Красная книга Европы 4 1 3 1<br />
Списки Бернской конвенции 6 87 13<br />
Списки Боннской конвенции<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение II<br />
35 8<br />
Директива по местообитаниям,<br />
Приложение IV<br />
7 8<br />
Директива об охране птиц 62<br />
Операционный список 3 4 4 17 4<br />
Охраняемые законом (CR, EN,<br />
VU)<br />
1<br />
4 35 14<br />
413<br />
Примеры редких видов растений: Cyperus glomeratus, Potamogeton natans, Tamarix<br />
ramosissima, Typha laxmannii.<br />
Животные. Насекомые: Anax imperator, Iphicli<strong>de</strong>s podalirius, Lepti<strong>de</strong>a morsei, Pontia<br />
chloridice. Герпетофауна.: Pelobates fuscus, Bufо bufo, Emys orbicularis. Птицы: Phallacrocorax<br />
pygmeus, Botaurus stellaris, Egretta alba, Ciconia nigra, Plegadis falcinellus, Platalea leucorodia,<br />
Aythya nyroca, Pernis apivorus, Milvus migrans, Haliaeetus albicilla, Circus cyaneus, Pandion<br />
haliaetus, Asio flammeus. Звери: Nyctalus leisleri, Pipistrellus nathusii, Felis sylvestris.<br />
Общее состояние. Вся территория острова Куца затапливается при высоких паводках<br />
Турунчука. Бывшие сельскохозяйственные угодья (сейчас заброшенные), на сегодняшний<br />
день представляют собой молодые залежи с господством дурнишников (Xanthium<br />
spinosum L., X. strumarium L.), образующих почти чистые заросли. В пониженной, южной<br />
части острова расположено пересыхающее озеро с водно-болотной (Scirpus lacustris<br />
L., S. tabernaemontanii C.C.Gmel., Typha angustifola L., T. laxmannii Lepech.) и луговой растительностью.<br />
Небольшие территории прирусловой части между Аксивским Гирлом,<br />
Турунчуком и противопаводковыми валами заняты периодически затопляемыми ивовыми<br />
(8ИВБ2ТБ, 10ИВБ) и тополевыми (10ТБ) лесами, естественные и искусственные<br />
древесно-кустарниковые посадкпми и лугами. Близость участка к большим селам на<br />
левом берегу Турунчука и наличие нескольких стационарных переправ, популярность<br />
реки у рыбаков-любителей обуславливает высокий фактор беспокойства на большей части<br />
участка.<br />
ПАЛЕОНТОЛОГИЧЕСКИЕ ПАМЯТНИКИ - XIX (434 га)<br />
Палеонтологический памятник «Рыпа луй Албу» - XIX-а<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, окрестности села Чиобурчиу<br />
46° 34' 54" сш 29° 44' 10" вд<br />
Площадь и краткое описание. Около 147 га, из которых зона В – 2 га и защитная зона<br />
С ~145 га. Система из центрального оврага и сходящихся к нему отводков, приблизительно<br />
ромбовидной формы, с большей диагональю длиной около 300 м, протянувшейся<br />
от дороги Рэскаец-Чиобурчиу до окраины села (коммуна Чобурчиу, лесхоз «Тигина»).<br />
Местонахождение меотической фауны верхнего миоцена. Перспективно создание палеонтологического<br />
разреза. В системе территорий парка защитную зону памятника природы<br />
следует отнести к зоне С - Защитная зона - Защитная зона (XIX.С.1.) в верхней части<br />
склона ограничена дорогой, а в нижней – селом.
414<br />
Абсолютные высоты: 80–100 м<br />
Физическая структура<br />
Общее географическое<br />
описание<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Территория расположена в юго-восточной части республики в 81 км к<br />
юго-востоку от мун. Кишинэу, в 30 км к юго-востоку от мун. Тираспол в<br />
пределах северо-восточной части Когылникской равнины<br />
Рельеф Нижняя и средняя часть правого склона долины р. Днестр<br />
Бассейн Нижняя часть бассейна р. Днестр<br />
Общее геологическое Сложена песками, глинами, алевритами нерасчлененной толщи херсон-<br />
описание<br />
ского подъяруса – меотического яруса<br />
Характеристика ланд- Твардицкая низменная равнина, сложенная глинами и алевритами, с обыкношафтавенными<br />
и карбонатными черноземами на мощных лёссовидных суглинках<br />
Основные типы экосистем.<br />
Искусственные посадки<br />
1. Плантации акации.<br />
Степная растительность представлены биотопом с вторичной растительностью<br />
2. Сухие залежи.<br />
Земельная собственность. Государственное предприятие по лесному хозяйству Тигина.<br />
Палеонтологический памятник «Пуркарский овраг» - XIX-b<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, близ села Пуркарь<br />
46° 33' 45" сш 29° 52' 10" вд<br />
Площадь и краткое описание. Около 155 га, в том числе зона В – 5 га и защитная зона<br />
С – 150 га. Группа оврагов вдоль берега Днестра (коммуна Пуркарь, Примэрия). Местонахождение<br />
меотической фауны верхнего миоцена. Защитная зона - XIX.С.2.<br />
Физическая структура<br />
Общее географическое<br />
описание<br />
Территория ядра расположена в юго-восточной части республики в 91 км<br />
к юго-востоку от мун. Кишинэу, в 36 км к юго-востоку от мун. Тираспол в<br />
пределах северо-восточной части Когылникской равнины<br />
Рельеф Низкая пойма р. Днестр<br />
Бассейн Нижняя часть бассейна р. Днестр<br />
Общее геологическое Сложена песками, глинами, известняками верхней толщи херсонского под-<br />
описание<br />
яруса миоцена<br />
Характеристика ланд- Нижнеднестровская пойма с пойменно-луговыми и иловато-болотными<br />
шафта<br />
почвами, плавневыми лесами и травяными болотами<br />
Палеонтологический памятник «Рыпа де пятрэ» - XIX-с<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, близ села Тудора<br />
46° 26' 32" сш 30° 2' 41" вд<br />
Площадь и краткое описание. Около 132 га, в том числе зона В – 2 га и защитная зона<br />
С – около 130 га. В Широкая система оврагов, приблизительно прямоугольной формы,<br />
длиной около 100 м, вдоль главного оврага (коммуна Тудора, Примэрия). Местонахождение<br />
меотической фауны верхнего миоцена. Защитная зона - XIX.С.3.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Абсолютные высоты: 20 – 60 м<br />
Физическая структура<br />
Общее географическое<br />
описание<br />
Территория ядра расположена в юго-восточной части республики в 106 км<br />
к юго-востоку от мун. Кишинэу, в 52 км к юго-востоку от мун. Тираспол в<br />
пределах северо-восточной части Когылникской равнины<br />
Рельеф Низкая и высокая пойма р. Днестр<br />
Бассейн Нижняя часть бассейна р. Днестр<br />
Общее геологическое Сложена песками, глинами, алевритами нерасчлененной толщи херсон-<br />
описание<br />
ского подъяруса – меотического яруса<br />
Характеристика Нижнеднестровская пойма с пойменно-луговыми и иловато-болотными<br />
ландшафта<br />
почвами, плавневыми лесами и травяными болотами<br />
415<br />
Зона С(P) – 988,26 га.<br />
Травяные экосистемы, не вошедшие в систему природных комплексов; в основном используются<br />
как пастбища. Характеристика дана в Приложении 6.1.<br />
2.5. Основные элементы Национальной экологической сети.<br />
Территория включает большой фрагмент Днестровского (эко)биологического коридора<br />
международного значения Панъевропейской экологической сети, создание<br />
которой предусмотрено международными документами. Создание Национальной<br />
экологической сети (НЭС) определено Законом Республики Молдова об экологической<br />
сети (№ 94 от 05.04.2007). По оценке 2010 года, в пределах сайта находятся 7<br />
территорий-ядер НЭС, из 103 идентифицированных по всей стране: международного<br />
уровня – Талмазские плавни; национального уровня – 3, включая Чиобурчиу–Рэскаец,<br />
Попяска и Болото Тогай; локального уровня – 3, включая Кицканский лес (Кицканская<br />
лесная дача), Турецкий сад и Копанка-Леунтя-Талмаза (Рисунок 4 на цветной<br />
вставке). В настоящее время недостаточно данных, но вероятно еще два природных<br />
комплекса – Дикуль и Паланка – также могут быть оценены как ядра НЭС. Как ядра<br />
уровня локальной экологической сети оцениваются территории Генигя-Диакону (урочище<br />
Олэнешть) и Айвазия в природном комплексе Олэнешть-Крокмаз, а также Царский<br />
лес (Импырэтясэ).<br />
Каждая из этих территорий поддерживает виды Красной книги Молдовы и виды,<br />
охраняемые международным законодательством. Создание экологической сети имеет<br />
значение для поддержания экологических систем и благоприятных агроэкологических<br />
условий, в том числе для смягчения последствий изменения климата. Целостность<br />
фрагмента НЭС должна поддерживаться местными биологическими коридорами.<br />
На территории сайта есть существенная часть необходимых элементов биологических<br />
коридоров – прибрежные протяженностью 199 км, которые должны быть улучшены<br />
и дополнены на протяжении 33 км в местах разрывов, за счет новых защитных<br />
насаждений. Существуют также 17 пригодных по ширине полевых лесополос. Требуют<br />
создания или реконструкции еще 100 коридорных насаждений. Материалы, касающиеся<br />
состава и структуры биологических коридоров, подготовленные в рамках проекта<br />
ГЭФ и Всемирного Банка (2003-2005) даны в Приложении 7.
416<br />
2.6. Идентификация границ и пограничные знаки<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Границы сайта совпадают с топографическими признаками. Однако знаки вдоль границы,<br />
проходящей по шоссе Кэушень - Одесса, на перекрестках, ведущих к в сайт селам<br />
Кырнэцень, Плоп-Штюбей, Леунтя и Копанка, Попяска, Талмаза, Рэскаец, Пуркарь, Олэнешть,<br />
Крокмаз, Тудора и Паланка, или ведущих в сайт из сел Красное, Глиное, Коротное<br />
и Незавертайловка отсутствуют. В первую очередь, следовало бы установить знаки<br />
на въездах и основных входах по туристическим маршрутам в зону А.<br />
Большой размер территории сайта и ее сложное землепользование затрудняют контроль<br />
границ и, особенно, режимов в природных комплексах.<br />
2.7. Трудности и возможности, связанные с местным сообществом / населением<br />
Большая часть трудоспособного населения занята в аграрном секторе. Следующая<br />
по численности часть населения работает в сфере услуг: торговля, образование и дошкольное<br />
воспитание, медицина, культура, банки, связь, транспорт, органы правопорядка<br />
и управления. Относительно небольшая часть людей работает в предприятиях<br />
винодельческой, мелкой перерабатывающей промышленности и хранения. Немногие<br />
люди работают или временно привлекаются в подразделения лесного хозяйства.<br />
Многие работают за пределами коммун. Демографическая ситуации в сельской местности<br />
ухудшается, низок уровень жизни и высок уровень безработицы трудоспособного<br />
населения.<br />
Сложившаяся структура производства и занятости ограничивает социальноэкономическое<br />
развитие коммун. Производительность труда и экономическая эффективность<br />
в сельском хозяйстве, при его существующей структуре, низкая. Но разрыв в<br />
уровне социально-экономического развития между коммунами и близлежащими районными<br />
центрами невелик. Зато велик разрыв с городами (Кишинев, Тирасполь).<br />
Происходит истощение социальных сил села и потеря социального контроля над территорией,<br />
ее недрами, земельными, водными и другими ресурсами. Культурная функция<br />
села (сохранение духовных ценностей села, национально-культурных традиций, памятников<br />
природы, истории и культуры) также ослабевает, утрачиваются традиционные<br />
сельские ремёсла, трудно развивать промыслы.<br />
Продолжается социальная стратификация общества, на основе разделения труда и социальной<br />
дифференциации различных групп населения коммун, с учетом присущих им социальных<br />
показателей: социально-экономические ценности, менталитет, культурный стандарт.<br />
В селах сайта и районных центрах есть не менее 15-20 неправительственных экологических<br />
организаций, есть и организации и других направлений, но возможности развития<br />
этого сектора общества крайне ограничены и даже ухудшаются. Малоимущие представители<br />
общества мало организованы.<br />
С учетом изложенного можно выделить следующие трудности для развития местных<br />
сообществ: 1) дефицит рабочих мест; 2) несовершенная структура производства и занятости;<br />
3) социально-имущественное расслоение; 4) недостаточная организация; 5) дефицит<br />
операционных средств и инвестиций.<br />
Вместе с тем, наблюдается определенная активизация сельского бизнеса, ищущего<br />
новые возможности и рынки сбыта. Ожидается повышение социальной активности<br />
продвинутой части населения, уставшей от «переходного периода», которая может<br />
быть направлена в созидательном направлении для развития территории, или выразится<br />
в росте социальной напряженности.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
417<br />
Новые возможности для местного населения обоих берегов возникнут в перспективе,<br />
при решении, совместно с Украиной, вопроса о создании трансграничного национального<br />
парка. Это даст возможность лучше планировать развитие туристской инфраструктуры<br />
и сети операторов, связывая курортный приморский регион с довольно однообразными<br />
условиями для рекреации, с одной стороны, а с другой – территорию сайта 1316 (и,<br />
вероятно национального парка). Такое развитие обеспечит дополнительные рабочие места,<br />
рост поступлений, доходов и прибыли.<br />
Для реализации этих возможностей необходимо задействовать механизмы общественного<br />
диалога администрации, представителей общества, НГО и центральных<br />
органов власти.
418<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Часть третья. ПЛАН ДЕЙСТВИЙ<br />
3.1. Цели управления для реализации основных направлений менеджмента<br />
сайтом «Нижний Днестр»<br />
Текущие цели и задачи управления определяются, с одной стороны, комплексом обстоятельств,<br />
проанализированных во второй части данного плана управления. С другой<br />
– они определяются тем, насколько реалистично достижение этих целей в существующих<br />
условиях. В числе важных условий – противоречие потребности устойчивого развития<br />
и сохранения природных и исторических ценностей с краткосрочными, в том числе<br />
теневыми интересами.<br />
1. Создать систему контроля режимов охраны и управления территорией:<br />
1.1. сформировать органы управления сайтом;<br />
1.2. привести управление природными и полуприродными территориями сайта в<br />
соответствии с зонированием территории и планом управления;<br />
1.3. организовать контроль за соблюдением режимов охраны и управления.<br />
2. Развивать рекреацию, коммерческий и социальный туризм, стимулируя с его помощью<br />
социально-экологическое развитие территории и охрану ее природного и исторического<br />
наследия:<br />
2.1. наладить сотрудничество заинтересованных сторон для развития рекреации и<br />
туризма;<br />
2.2. популяризация и реклама преимуществ территории для инвестиций, в том<br />
числе внешних; организация туристической деятельности и постепенное развитие<br />
инфраструктуры, привлекая инвестиции;<br />
2.3. определить практические меры и объема биотехнических мероприятий для повышения<br />
емкости охотничьих угодий.<br />
3. Сформировать управление лесными экосистемами в соответствии с планом управления<br />
и зонированием территории:<br />
3.1. обеспечить режим охраны и пользования и принять дополнительные меры для<br />
предотвращения браконьерства и незаконного выпаса скота, и чрезмерного<br />
сбора лекарственных и декоративных видов растений;<br />
3.2. сохранить старовозрастные леса, в особенности местообитания общеевропейского<br />
значения;<br />
3.3. привлечь к принятию решений, касающихся процесса осуществления лесных<br />
пользований, представителей местной власти и населения.<br />
4. Формировать экологическую сеть, в соответствии с действующим законодательством<br />
и международными обязательствами и улучшить охрану внутренних водных<br />
экосистем:<br />
4.1. формирование системы биологических коридоров и водоохранных насаждений<br />
из счет аборигенных пород, а также их реконструкция;<br />
4.2. ввести меры ответственности землевладельцев по отношению к полезащитным<br />
и водоохранным насаждениям и по защите водотоков.<br />
5. Вести пошаговую реконструкцию гидротехнических и сопутствующих им экологических<br />
систем:<br />
5.1. реконструкция Слепого Днестра;<br />
5.2. реконструкция гидрологического режима Талмазских плавней;<br />
5.3. создание луговых нерестилищ в меандрах Днестра, наиболее подверженных<br />
опасности затопления
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
419<br />
6. Вести регулярный мониторинг биологического разнообразия, а также научные исследования<br />
для реализации целей, перечисленных в данном разделе.<br />
6.1. мониторинг целевых групп животных и растений, в первую очередь водноболотных<br />
птиц;<br />
6.2. привлечь научные и учебные заведения, экологические неправительственные<br />
организации для проведения исследований, направленных на решение природоохранных<br />
и социально-экономических задач.<br />
7. Повысить экологическую грамотность, привлечь население и экономических агентов<br />
к реализации данных задач:<br />
7.1. обеспечить информационную поддержку для достижения поставленных целей,<br />
в том числе путем популяризации знаний о природе и крае;<br />
7.2. вовлечь население в управление территорией, особенности в поддержку<br />
соблюдения режимов охраны и действий, направленных на устойчивое<br />
развитие.<br />
8. Улучшать землепользование и нормализовать использование ресурсов травяных<br />
угодий для перехода к устойчивому природопользованию:<br />
8.1. способствовать улучшению структуры агропроизводства, используя бренд<br />
сайт для продвижения географически маркированной продукции высокого<br />
качества<br />
8.2. принять меры к приведению пользования луговыми и степными угодьями в<br />
соответствие с их ресурсами и нормативами (Постановление Правительства №<br />
667 от 23.07.2010) с учетом плана управления и рекомендаций.<br />
9. Развивать управление сайтом:<br />
9.1. подготовить на его основе создание национального парка как юридического<br />
лица со специфическими функциями управления;<br />
9.2. продвигать как пилотную территорию для перехода к неистощительному<br />
устойчивому развитию;<br />
9.3. создать на ее основе биосферный резерват и трансграничную охраняемую<br />
территорию.<br />
3.2. План действий по менеджменту сайтом<br />
Меры управления разработаны в соответствии с национальным законодательством и<br />
международными обязательствами Республики Молдова, за исполнение которых местные<br />
власти несут непосредственную ответственность (ст. 7 п. 2 закона «О местном публичном<br />
управлении»):<br />
– Конвенции об охране природы, растительного и животного мира дикой природы<br />
Европы (Берн, Швейцария, 1979);<br />
– Конвенции о биологическом разнообразии (Рио-де-Жанейро, Бразилия, 1992);<br />
– Панъевропейской стратегией сохранения биологического и ландшафтного разнообразия<br />
(София, Болгария, 1995);<br />
и в особенности Конвенции о водно-болотных угодьях международного значения, в<br />
особенности служащих местом обитания водоплавающих птиц (Рамсар, Иран, 1971), поскольку<br />
зона действия плана управления входит в официально признанную территорию<br />
№ 1316 этой конвенции (с 20 августа 2003).
420<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
3.2.1 КОНТРОЛь СОБЛЮДЕНИЯ РЕЖИМОВ ОХРАНЫ и РАЗВИТИЕ ТЕР-<br />
РИТОРИИ<br />
Контроль вводится для соблюдения режима, установленного законодательством, связанными<br />
с ним нормативными актами и/или международными соглашениями.<br />
Левобережье<br />
Институциональный и организационный механизмы управления сайтом<br />
В целях осуществления управления сайтом предлагается сформировать следующие<br />
структуры и органы управления.<br />
Центральный орган управления - Координационный Совет по управлению сайтом<br />
«Нижний Днестр»:<br />
1) осуществляет контроль за соблюдением охранного режима объектов и комплексов<br />
в соответствие с зонированием территории;<br />
2) управляет природными зонами со специальными охранными режимами;<br />
3) разрабатывает и координирует стратегическую программу управления и развития<br />
сайта (Подразделениями);<br />
4) организует мониторинг фонда охраняемых территорий (Экспертная комиссия по<br />
мониторингу биоразнообразия и научному обеспечению);<br />
5) проводит политику в области совершенствования охранного режима и совместно<br />
с научными учреждениями (НИИ экологии и природных ресурсов, Приднестровский<br />
госуниверситет, Приднестровский НИИ сельского хозяйства и пр.) подготавливает<br />
и представляет предложения Правительству о текущем адекватном зонировании<br />
территории;<br />
6) контролирует соблюдение охранного режима на территориях сайта подведомственных<br />
центральным и местным органам публичного управления;<br />
7) разрабатывает предложения по совершенствованию законодательства о фонде<br />
охраняемых территорий;<br />
8) обеспечивает учёт объектов и комплексов фонда охраняемых территорий (Подразделениями);<br />
9) разрабатывает совместно с заинтересованными министерствами и другими органами<br />
центрального публичного управления планы обустройства территорий сайта;<br />
10) осуществляет международную координацию (через Комиссию по межгосударственному<br />
сотрудничеству с органами управления сайтом в Молдове и Украине) по<br />
трансграничному сохранению биоразнообразия и управлению территориями сайта;<br />
11) разрабатывает и координирует программы научных исследований, проводимых в<br />
пределах фонда охраняемых территорий сайта;<br />
12) координирует и согласовывает с органами местного публичного управления (Государственная<br />
администрация Слободзейскоого района, региональные госадминистрации<br />
сел Кицканы, Кременчуг, Чобручи, Глиное, Красное, Незавертайловка,<br />
Администрации фермерских хозяйств) схемы рационального размещения объектов<br />
и комплексов фонда охраняемых территорий;<br />
13) разрабатывает и представляет Правительству Типовые положения по категориям<br />
природных объектов и комплексов в соответствие с адекватным текущим зонированием;<br />
14) осуществляет информационное сопровождение (СМИ, газета, журнал, информационные<br />
листки, сайт в Интернете и пр.) проводимых мероприятий по управлению<br />
территорией Информационной группой;
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
421<br />
15) разрабатывает программы и осуществляет экономическую оценку сохранения<br />
биоразнообразия, финансирования природоохранных мероприятий (Фонд содействия<br />
управлению сайтом «Нижний Днестр») на территории сайта;<br />
16) осуществляет гармонизацию нормативно-правовой базы по управлению сайтом<br />
с международными правовыми актами в области сохранения биоразнообразия<br />
водно-болотных угодий.<br />
Система распределения ответственности<br />
Ответственность структурных подразделений управления сайтом заключается в:<br />
Координационный Совет по управлению сайтом «Нижний Днестр» - Ответственность<br />
заключается в:<br />
1) соблюдении Положения о функционировании Координационного Совета по<br />
управлению сайтом «Нижний Днестр»;<br />
2) соблюдении государственного контроля по управлению сайтом и экологического<br />
законодательства;<br />
3) ответственность за выполнение принимаемых решений в рамках полномочий;<br />
Государственная администрация Слободзейского района, Региональные госадминистрации<br />
(сел Кицканы, Кременчуг, Чобручи, Глиное, Красное, Незавертайловка) - ответственность<br />
заключается в:<br />
1) соблюдении государственного контроля по управлению сайтом и экологического<br />
законодательства на закрепленной административной территории;<br />
2) осуществлении мероприятий по управлению сайтом в соответствие с разработанными<br />
нормами и правилами Координационного Совета по управлению сайтом<br />
«Нижний Днестр»;<br />
Администрации фермерских хозяйств – отвестственность состоит в:<br />
1) соблюдении и выполнение норм и правил, принятых для территории сайта, на закрепленной<br />
территории;<br />
Оценка необходимости дополнения нормативно-правовых основ для эффективного<br />
управления и предложения по их совершенствованию<br />
Дополнение и совершенствование существующих нормативно-правовых основ для<br />
эффективного управления сайтом:<br />
1) разработка Положений по осуществлению режимов охраны для дискретных природных<br />
комплексов в зонах:<br />
а) строгой охраны (А);<br />
б) буферной с экологической реставрацией (В);<br />
в) с ограниченной экономической деятельностью (С);<br />
г) в экономической зоне (D);<br />
2) разработка методик по экономической оценке ресурсов водно-болотных угодий и<br />
мероприятий по их рациональному использованию;<br />
3) принятие документа по совместному управлению природными комплексами сайта<br />
в приграничных зонах;<br />
4) разработка, принятие концепции и стратегии управления, использования водноболотных<br />
угодий Приднестровской части сайта;<br />
5) разработка и принятие научно обоснованной программы действий в зонах экологической<br />
реконструкции;<br />
6) разработка правовых основ стимуляции биологического земледелия на территории<br />
сайта;
422<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
7) усовершенствование нормативно-правовых основ рекреационной, туристической<br />
деятельности, ведению рыболовства, охотничьего и лесного хозяйства на территории<br />
сайта в зонах с охранным режимом.<br />
Правобережье<br />
1. Планом управления предлагается:<br />
a) определить ответственных лиц в территориальном(ых) подразделении(ях) Государственной<br />
инспекции Министерства окружающей среды (МОС) и порядок<br />
их регулярной отчетности в (1) Дирекцию природных ресурсов и охраняемых<br />
территорий МОС и (2) рабочие группы;<br />
b) определить ответственных лиц в соответствующих лесных предприятиях<br />
Агентства «Молдсильва»;<br />
c) в рамках Советов районов Штефан Водэ и Кэушень определить руководителей<br />
из числа заместителей председателя районного совета и создать рабочие<br />
группы, включающие:<br />
d) упомянутых выше ответственных лиц из инспектората и лесных предприятий,<br />
а также районного руководства полиции;<br />
e) главных архитекторов и главных землеустроителей;<br />
f) представителей районных органов, отвечающих за развитие экономики, культуры<br />
и туризма;<br />
g) представителей наиболее заинтересованных примэрий;<br />
h) в рабочие группы включить заинтересованных представителей бизнеса и организаций<br />
гражданского общества;<br />
i) внести в планы районных советов проведение заседаний рабочих групп не<br />
реже чем раз в 3 месяца;<br />
j) определить регламент осуществления деятельности рабочих групп, устанавливающий<br />
права и обязанности.<br />
2. Функции рабочих групп состоят в:<br />
1) контроле соблюдения режимов зонирования и охраны объектов природного<br />
исторического наследия;<br />
2) создании условий улучшения продвижения к экологически и экономически<br />
устойчивому использованию природных ресурсов и развития территории сайта;<br />
3) поддержке реализации туристического потенциала;<br />
4) поддержке сотрудничества всех заинтересованных сторон в этих целях;<br />
5) поддержке действий местных властей первого уровня в реализации данного плана<br />
управления и инициатив по его развитию;<br />
6) обеспечении сотрудничества с Нижнеднестровским природным национальным<br />
парком.<br />
3. Рабочим группам следует определить программу работы, установить персональные<br />
задания по охране леса и контролю соблюдения зонирования и плана действий.<br />
Согласовать программу работы с соответствующей дирекцией МОС и Экологическим<br />
Инспекторатом.<br />
4. Провести ревизию соблюдения действующего природоохранного законодательства<br />
в землепользовании. Обратить особое внимание на состояние прибрежных водоохранных<br />
полос Днестра и его притоков, их истоков и прудов, а также лесных полос<br />
различного назначения, включая ранее созданные и только выделенные в планах<br />
землепользования. На основе проверки совместно с примэриями принять меры<br />
по устранению нарушений.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
423<br />
5. Агентству «Молдсильва» и его подразделениям внести изменения в лесоустройство,<br />
приняв меры к реализации режимов охраны лесными подразделениями в соответствии<br />
с зонированием.<br />
6. Администрации примэрий, по согласованию с главным архитектором района установить<br />
простые пограничные знаки в основных местах въезда на территорию.<br />
7. Юридическим лицам, во владении которых находятся природные комплексы сайта<br />
установить предупредительные указатели в местах пересечения главных путей<br />
с зонами А и В, а также по их усмотрению – с зоной С.<br />
8. Любая охота и отпугивание птицы запрещены в пределах водоохранных защитных<br />
зон (1 км), а также в пределах зоны А.<br />
9. Огораживание запрещено в пределах природных экосистем, за исключением кордонов<br />
лесников и загонов для выпаса домашнего скота и птицы.<br />
10. Районным подразделениям архитектуры и строительства взять под особый контроль<br />
строительство в пределах сайта, для формирования привлекательного облика<br />
и во избежание разрушения памятников природы, археологии, истории и культуры.<br />
Развитие управления территорией<br />
Существующие характер управления, в том числе предусмотренный законодательством,<br />
имеет ряд слабых мест:<br />
1) нет органа управления, стоящего выше отдельных интересов, включая интересы<br />
отдельных землевладельцев и землепользователей;<br />
2) юридические и физические лица, антагонистически относящиеся к охране ценностей<br />
территории международного значения, могут даже не участвовать в формальных<br />
и неформальных процессах консультации, что делает труднее найти компромиссы<br />
и консенсус между всеми заинтересованными сторонами;<br />
3) возможности местной администрации и неправительственных заинтересованных<br />
сторон ограничены, в том числе в получении финансовой поддержке для подготовки<br />
проектов;<br />
4) роль и особенно механизм ответственности административных структур недостаточно<br />
ясно определены, что может затруднять их работу и создавать трудности<br />
для других сторон;<br />
5) служащие имеют и обязанности, не связанные с охраняемой территорией, порой<br />
бояться осуществлять лидерство, не обучены этому, как и проводить переговоры<br />
с заинтересованными сторонами, находить решение и добывать финансирование,<br />
в особенности с зарубежными партнерами;<br />
6) существуют противоречия в законодательстве, связанные с управлением лесами в<br />
охраняемых территориях, которые как бы некому решить уже в течение многих лет;<br />
7) отсутствие специального базового регулярного финансирования, которое может<br />
получать только юридическое лицо, крайне затрудняет работу, особенно по мониторингу,<br />
который должен осуществляться в соответствие с международным законодательством.<br />
Наиболее эффективным управление может быть только на основе создания национального<br />
парка, как специализированного учреждения для развития территории, эффективной<br />
охраны природного и исторического наследия, организации взаимодействия<br />
разных административных территориальных единиц и секторов экономики, в особенности<br />
развития туризма. Только наличие такого учреждения может обеспечить успешное<br />
продвижение туристического продукта сайта на международный рынок и, тем более,<br />
привлечение международных инвестиций. Создание национального парка должно стать
424<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
первым шагом получения статуса биосферного резервата и для создания трансграничной<br />
охраняемой территорией вместе с Украиной.<br />
3.2.2 Управление лесными экосистемами в Правобережье<br />
Для обеспечения соответствующего выполнения основных направлений менеджмента<br />
лесных экосистем входящих в Рамсарском сайте „Нижний Днестр” и в соответствии<br />
со Стратегией долговременного развития лесного сектора Республики Молдова и Критериями<br />
устойчивого ведения хозяйства в лесах Республики Молдова (Постановление<br />
Правительства Nr. 618 от 04.06.2007) необходимо решать следующие задачи:<br />
a) проведение последующего лесоустройства (ориентировочно 2012 г.) территории<br />
сайта, исходя из новых присвоенных социально-экономических задач (охранный<br />
режим), в контексте программирования лесохозяйственных мероприятий соответствующих<br />
по объему и характеру, указанному режиму;<br />
b) усиление мероприятий по обеспечению охранного режима и предотвращения<br />
незаконных рубок леса, незаконного выпаса скота, незаконного и чрезмерного<br />
сбора лекарственных и декоративных видов растений, браконьерства и других<br />
незаконных действий;<br />
c) сохранение вековых лесов и лесохозяйственное развитие ценных насаждений для<br />
увеличения площади вековых лесов (в соответствии с Приложением 8, являющимся<br />
интегральной частью данного плана управления);<br />
d) повсеместное удаление (в процессе всех лесохозяйственных работ) агрессивных<br />
интродуцентов, в первую очередь клена американского и айланта;<br />
e) организация и обустройство мест отдыха и туризма;<br />
f) постепенная реконструкция/замена ослабленных, малоустойчивых древостоев<br />
порослевого происхождения, с преобладанием дуба, тополя белого, ясеня и др.,<br />
а также насаждений с преобладанием пород интродуцентов (акация белая, гледичия,<br />
тополь гибридный и др.), в первую очередь вокруг ценных коренных древостоев<br />
включенных в зону А;<br />
g) перевод насаждений с преобладанием дуба к высокоствольному хозяйству, с возобновлением<br />
преимущественно семенным путем;<br />
h) создание при лесокультурных и лесовосстановительных работах насаждений соответствующих<br />
условиям местопроизрастания, обеспечение этих работ лесопосадочным<br />
и семенным материалом высокого генетического качества;<br />
i) оптимизация возрастов рубки насаждений, особенно порослевого происхождения<br />
высокой генерации, низкопродуктивных, преобладанием интродуцентов<br />
(акация, гледичия, тополь гибридный и др.), в контексте обеспечения более полного<br />
использования биопродуктивного и экопродуктивного потенциалов лесов;<br />
j) консолидация/увеличение площадей существующих лесных урочищ и создание<br />
экологических коридоров для обеспечения генетического обмена и миграции;<br />
k) обеспечение в процессе проведения лесохозяйственных работ сохранности и<br />
расширения популяций редких и находящихся под угрозой исчезновения лесных<br />
растений;<br />
l) обеспечение соответствующего санитарного состояния лесных насаждений путем<br />
осуществления постоянного лесопатологического надзора и своевременного проведения<br />
активных мер борьбы, обоснованных санитарных рубок и др.;<br />
m) разработка и внедрение программ по переподготовке кадров лесной отрасли в соответствие<br />
с новыми требованиями и достижениями.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
425<br />
Техническим документом, описывающий изменения режимов лесопользования и<br />
управления по лесным кварталам и выделам, является Приложением 15 настоящего плана<br />
управления и передается центральным органам охраны окружающей среды и управления<br />
Государственным лесным фондом в цифровой форме (на CD-диске).<br />
3.2.2.1. Текущее состояние по лесохозяйственным работам и необходимые<br />
подходы при последующем лесоустройстве<br />
Согласно материалам лесоустройства, проведенного в 2001 г. в лесах Рамсарского сайта<br />
«Нижний Днестр», на последующие десять лет было спланировано проведение всего<br />
комплекса лесохозяйственных работ, предназначенных для обеспечения рационального<br />
пользования, охраны и развития лесов.<br />
Так, согласно данным лесоустройства, проведение лесохозяйственных работ предусмотрено<br />
в 2069 таксационных участках (88,5%) или 93,3% площади лесов сайта. Остальные<br />
6,7% территории (пашни, непродуктивные земли, ремизы и т.п.) предназначены для<br />
нужд ведения лесного хозяйства, являясь предметом других видов работ. Большинство<br />
указанных работ уже выполнены, так как фактически ревизионный период завершен.<br />
Исходя из состоянии лесонасаждений сайта на момент лесоустройства и последующих<br />
прогнозируемых изменений, наибольший процент в структуре лесохозяйственных<br />
работ занимают санитарные рубки, которые были запланированы на 2798 га (42% лесов).<br />
За ними следуют рубки ухода (осветления, прочистки, прореживания), которые запрограммированы<br />
на 2294 га или 34,6% лесов. Рубки главного пользования (лесовосстановительные<br />
рубки и рубки обновления) запланированы на 1095,5 га, что составляет 16,5%<br />
лесов. На остальной территории (около 6,7%) назначены работы по дополнению и созданию<br />
новых лесных культур и уходу за ними.<br />
На основании проведенного зонирования лесов, находящихся в ведении Агентства<br />
“Молдсилва” в рамках Рамсарского сайта „Нижний Днестр”, необходимы частичные изменения<br />
в распределении по категориям защитности, с соответствующими коррективами<br />
в режиме пользования соответствующих насаждений.<br />
Согласно действующему лесоустройству, около 611 га лесов входят в фонд природных<br />
территорий охраняемых государством (хозчасть «Е», категории защитности 5С,<br />
5Е и 5F). Леса с режимом особой охраны (хозчасть «М», категории защитности 1I, 2E,<br />
4A и 5H) составляют около 2985 га и около 3153 га леса входят в хозчасть «А» (высокоствольное<br />
хозяйство, предусматривающее семенное возобновление; категории защитности<br />
4B и 5L).<br />
На основания раздела 2.4 данного Плана управления, леса Рамсарского сайта “Нижний<br />
Днестр” разделены на 3 зоны: А (особой охраны), В (основная буферная зона) и С (буферная<br />
зона с регламентированной экономической активностью и рекреацией), которые занимают<br />
соответственно 1177,2 га (221 таксационных выдела), 2763,4 га (1011 таксационных<br />
выделов) и 3172,5 га (1106 таксационных выделов). Исходя из нынешнего состояния насаждений<br />
и их экологических особенностей, зона А подразделяется на две подзоны А 1 заповедная<br />
(старые леса природной структуры, с доминированием дуба, тополя белого, ивы<br />
и др.) – 445,9 га (71 таксационных выделов) и А 2 предварительной реконструкции, где необходимы<br />
санитарные мероприятия для усиления участия основных лесообразующих пород<br />
(дуб, тополь белый, ивы и др.) удалению чужеродных и агрессивных пород и поддержания<br />
экосистем, требующих вмешательств – 701,3 га (150 таксационных выдела).<br />
В соответствии с действующим законодательством и техническими нормами, каждой<br />
зоне/подзоне необходимо придать соответствующий тип категории защитности. Так,
426<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
17<br />
лесам подзоны А необходимо придать тип категории защитности T 1 0 . Лесам подзоны<br />
18<br />
А необходимо придать тип категории защитности T 2 I<br />
. Зонам В и С придаются типы TI (леса уже включенные в природные, ландшафтные заповедники и леса, объявленные па-<br />
19 мятниками природы) и T . II<br />
Для обеспечения соответствующего менеджмента и охранного режима указанных насаждений,<br />
необходимо включить все 71 таксационных выделов (445,9 га) из подзоны A1 в тип категории защитности T – зоны строгой охраны из состава объектов фонда при-<br />
0<br />
родных территорий охраняемых государством. Из зоны А , площадь в 21.9 га (4 таксаци-<br />
2<br />
онных выдела) уже включена в природные, ландшафтные заповедники и леса, объявленные<br />
памятниками природы (категории защитности 5С и 5F) с типом категории защитности<br />
T . Дополнительно, тип категории защитности T необходимо придать еще 146 такса-<br />
I I<br />
ционным выделам (679,4 га). Обобщенный материал по изменении категории защитности,<br />
приведен в Приложении 9.<br />
Существующее распределение лесов, включенных в зону В по категориям защитности,<br />
свидетельствует о том, что большинство из них (1604,1 га или 58%) включены<br />
в состав зеленых зон вокруг городов и других населенных пунктов (категории защитности<br />
4А и 4В). Леса заповедников составляют 314,4 га (11,4%). Остальные насаждения/территории<br />
(28,2%) относятся к категориям 1I, 2E, 5L, 5Н, а 66,8 га занимают непродуктивные<br />
земли, земли предназначенные для нужд ведения лесного и охотничьего<br />
хозяйства. Таким образом, 82 таксационных выдела (314,4 га) войдут в тип категории<br />
защитности T , а 929 таксационных выдела, которые занимают 2449 га, войдут в<br />
I<br />
тип категории защитности T – зоны из состава объектов фонда природных террито-<br />
II<br />
рий охраняемых государством со специальными функциями охраны природы (Приложение<br />
9).<br />
Зона C включает насаждения, большинство из которых (34,2%) включены в категорию<br />
противоэрозионных лесов, посаженные на деградированных почвах непригодных<br />
для сельскохозяйственных пользований (категория защитности 2Е). Заметное место<br />
(22,3%) занимают также леса зеленых зон вокруг городов и других населенных пунктов<br />
(категории защитности 4А и 4В). На заповедные территории прихoдится только 203,6<br />
га или 6,4%. Остальные лесонасаждения/территории (37,1%) относятся к категориям 1I,<br />
5L и 5H, а еще 165,9 га составляют непродуктивные земли, земли предназначенные для<br />
нужд ведения лесного и охотничьего хозяйства. Таким образом, 78 таксационных выделов<br />
(203,6 га) войдут в тип категории защитности T , а 1028 таксационных выдела, кото-<br />
I<br />
рые занимают 2968,9 га, войдут в тип категории защитности T – зоны из состава объек-<br />
II<br />
тов фонда природных территорий охраняемых государством со специальными функциями<br />
охраны природы (Приложение 9).<br />
17 Тип категории защитнности T 0 – предусматривает для соответствующих насаждений исключение любых лесоводческих<br />
вмешательств или иных действий, которые могут нарушить экологическое равновесие.<br />
18 Тип категории защитнности T I – предусматривает, что насаждения предназначены для интегральной охраны<br />
природы. Они могут регулироваться путем хозяйственных мероприятий (рубки ухода и управления), имеют режим<br />
контролируемого хозяйствования. В случае нарушенных лесных экосистем допускаются работы по экологической<br />
реконструкции, которыми достигается структура природного типа. Экологическая реконструкция это<br />
продолжительный процесс, обусловленный действительным состоянием данных насаждений.<br />
19 Тип категории защитнности T II – включает насаждения, находящиеся под специальным охранным режимом,<br />
направленным на сохранение и улучшение их качеств, включая восстановление. В этих лесах предусмотрены<br />
работы по уходу и управлению, специальные работы (рубка) по их сохранению, а в нарушенных насаждениях –<br />
по их экологической реконструкции.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
3.2.2.2. Направления сохранения и развития лесных экосистем<br />
427<br />
Нынешнее неудовлетворительное состояние большинства лесов Рамсарского сайта<br />
«Нижний Днестр» «достигнуто», в первую очередь, вследствие несоблюдения элементарных<br />
требований (даже и тех устаревших) осуществления лесохозяйственных мер (рубок<br />
ухода и главного пользования, лесокультурных работ и т. д.). Поэтому при осуществлении<br />
лесохозяйственных (в том числе лесосечных) работ соблюдение, наряду с лесоводческими,<br />
экологических требований обеспечит достижение хорошего результата – улучшения<br />
биоразнообразия и уровня ведения лесного хозяйства в лесах сайта.<br />
Среди лесных сообществ сайта дубовые насаждения наиболее значимы, как в экологическом<br />
и экономическом плане, так и в количественном плане, занимая около 45% лесопокрытой<br />
площади. Тем временем, исходя из лесорастительных условий, дубовые насаждения<br />
должны преобладать на 81% территории сайта. В прошлом, в связи с тем, что<br />
биологические особенности видов дуба игнорировались, а леса, в которых они произрастали,<br />
подверглись несоответствующим видам лесохозяйственных рубок, возникла ситуация,<br />
которая поставила под угрозу естественное семенное возобновление дубрав, что<br />
привело в итоге к их постоянной деградации. Кроме того, лесокультурное дело ориентировалось<br />
на введение пород интродуцентов (преимущественно акации).<br />
Одно из важных направлений управления лесными территориями сайта – восстановление<br />
коренных типов лесных фитоценозов (в первую очередь в зоне B), что соответствует<br />
одному из основных принципов европейского лесоводства – принципу географического<br />
и экологического обоснования лесного устройства и хозяйствования, или принцип<br />
естественности. Нынешние состояние и состав насаждений на территории сайта<br />
таковы, что лесные фитоценозы не способны к самовосстановлению коренных типов<br />
естественным путем, то есть без вмешательства человека.<br />
Изучение леса показало, что только в определенных фазах развития лес имеет приемлемые<br />
качества с точки зрения производительных и природоохранных эффектов необходимых<br />
обществу. Поэтому, естественный лес не является абсолютной моделью для<br />
достижения необходимых качеств лесохозяйственными методами, а только источником<br />
познания для моделирования культивируемого леса в соответствии с природным и видовым<br />
потенциалом, а также с социально-экономическими потребностями общества.<br />
Для успешного применения принципа естественности необходимо следующее:<br />
• знание распределения и экологии лесных пород и их экотипов;<br />
• знание структуры территориальных лесных комплексов разного уровня, в зависимости<br />
от климата, рельефа и материнской породы;<br />
• знание структуры и порядка развития экосистемных процессов в естественном лесу;<br />
• дифференциация хозяйственных мер в зависимости от биологических особенностей<br />
лесных пород, типов условий местопроизрастания, типов экосистем и др.<br />
Существующие насаждения зон B и C, а также частично подзоны А 2 , представлены, в<br />
основном, производными или искусственными насаждениями с разнообразным составом,<br />
разделенными на мелкие таксационные участки. Для восстановления коренных фитоценозов<br />
в первую очередь следует придерживаться условий местопроизрастания и, исходя<br />
из этого, – формировать леса коренных типов характерных для территории сайта.<br />
Первичным источником информации для этого могут служить материалы лесоустройства<br />
(таксационное описание), где на основания типов условий местопроизрастания<br />
приведены коренные типы леса, которые могли бы произрастать (произрастали)<br />
на данной территории. Анализ данных из материалов лесоустройства показывает,<br />
что территория Рамсарского сайта “Нижний Днестр” должна быть покрыта в основном
428<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
дубовыми насаждениями (дуб пушистый и черешчатый) – преимущественно в нагорной<br />
части, а пойменная часть – в основном тополевыми (тополь белый и черный), дубовотополевыми,<br />
тополево-ивовыми и ивовыми насаждениями.<br />
Необходимо учитывать постоянные изменения условий местопроизрастания, в основном<br />
– гидрологического режима (из-за регулирования стока и изменения климата), что непосредственно<br />
влияет на состав пород. Так, на более возвышенных местах в пойменной части<br />
следует вводить дуб черешчатый (пойменный экотип) с его характерными спутниками<br />
(ясень, вяз, клен полевой и др.), который заменит часть чистых тополевников.<br />
Для восстановления целостности экосистем и режима пользования леса, на основания<br />
распределения по территории условий местопроизрастания необходимо определить<br />
зоны соединения таксационных выделов. Данный подход следует использовать для программирования<br />
и осуществления главных лесохозяйственных мероприятий (рубки ухода,<br />
экологической реконструкции, обновления, лесокультурные работы, меры по содействию<br />
естественному возобновлению и др.).<br />
Соединение участков с точки зрения биологического восстановления рекомендуется<br />
осуществлять на основания следующих принципов:<br />
• соответствия одинакового режима пользования (категории защитности);<br />
• соответствия условиям местопроизрастания;<br />
• создание единых участков независимо от возраста насаждения, во всяком случае,<br />
объединяя насаждения соседних групп возрастов, имея в качестве цели формирование<br />
в будущем разновозрастной структуры участка в целом.<br />
Другой важной работой является реконструкция и формирование лесных опушек.<br />
Опушки – естественный биологический и механический барьер, препятствующий<br />
ветролому, проникновению в лес сорняков, вредителей, домашнего скота, разных<br />
загрязнителей. В общем, опушки играют важную роль в обеспечении устойчивости<br />
леса к неблагоприятным влияниям как антропогенного, так и природного происхождения.<br />
Экологический, биоценотический и охотничье-хозяйственный эффект имеют и внутренние<br />
опушки – вокруг полян, по краям вырубок, вдоль лесных дорог и просек, в контактных<br />
зонах разных участков. Эти элементы леса привлекают животных, особенно энтомофагов,<br />
птиц и копытных, предпочитающих кормежку при хорошем обзоре, доступности<br />
корма и проходимости.<br />
Технические детали процесса реконструкции и формирования лесных опушек для<br />
территории Рамсарского сайта „Нижний Днестр” приведены в Приложении 10.<br />
3.2.2.3. Особенности сохранения и развития лесных экосистем в зависимости<br />
от зоны защитности<br />
К зонe A отнесены самые ценные участки коренных и производных сообществ нагорных,<br />
с участием дубов черешчатого и пушистого, и плавневых тополевых и ивовых<br />
лесов.<br />
В насаждениях зоны А требуется проведение мероприятий по поддержанию их состава<br />
и фитосанитарного состояния. В частности, в насаждениях из дуба пушистого<br />
почти повсеместно наблюдается нежелательное поселение белой акации, а в насаждениях<br />
дуба черешчатого в пойме при выпадах (отмирании) тополей образуются свободные<br />
«ниши», заселяемые кленом американским. Это же происходит и в насаждениях с преобладанием<br />
тополя белого. Периодическая вырубка пород-сорняков есть неизбежная, а может<br />
и не единственная мера поддержания состава охраняемых насаждений.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
429<br />
К зоне В относятся насаждения с преобладанием дуба, в основном пушистого, и тополя<br />
белого. В таких насаждениях требуется проведение работ по восстановлению коренных<br />
лесных фитоценозов, или мероприятий, способствующих сохранению состояния<br />
и состава насаждений зоны А, буфером которых являются насаждения зоны В.<br />
Состояние и состав насаждений зоны B таковы, что рассчитывать на естественный ход<br />
восстановления коренных типов лесных фитоценозов не представляется возможным. Ни<br />
насаждения с преобладанием тополя белого в пойменных условиях, ни, тем более, насаждения<br />
с преобладанием белой акации не способны к восстановлению коренных типов лесных<br />
фитоценозов естественным путем. Без вмешательства человека процессы деградации<br />
белотополевых и белоакациевых насаждений будут только усиливаться.<br />
В наших условиях восстановление коренных типов фитоценозов и в пойме и на<br />
террасах возможно только путем создания лесных культур (промежуточный этап) и<br />
реконструкции неудовлетворительных по составу и состоянию насаждений. Запреты<br />
на сплошные рубки в насаждениях белого тополя и белой акации, как показал производственный<br />
опыт, не ослабляют идущих процессов деградации и усыхания этих<br />
насаждений, ведут к потере уже выращенной лесопродукции и возможного текущего<br />
прироста.<br />
Имеющиеся и апробированные производством технологии восстановления коренных<br />
типов лесных фитоценозов в условиях поймы, как и неудовлетворительных по составу и<br />
состоянию древостоев в нагорной части, а также реконструкция усыхающих, деградирующих<br />
насаждений, позволяют успешно решать вопросы восстановления лесов в зоне В<br />
и обеспечении их роли буфера.<br />
Насаждения с преобладанием или с участием белой акации. Первоочередной реконструкции<br />
будут подвергаться насаждения, примыкающие к зоне A (50-100 м) в целях<br />
приостановления/уменьшения процесса засорения коренных древостоев указанной<br />
зоны. В процессе реконструкции этих насаждений должны учитываться существующие<br />
условия. Так, в насаждениях с участием больше 2 единиц (больше 20%) коренных<br />
пород (дуб, ясень, вяз, клен и др.), процесс реконструкции будет включать в первую<br />
очередь полное удаление деревьев и древостоев акации белой. Деревья коренных пород<br />
будут вырубаться только по санитарному состоянию. На части территории лесосек<br />
(в первую очередь в окнах) необходимо проведение дополнения (подсев/подсадка)<br />
коренными породами. Повторяемость вырубки акациевой поросли составит, в зависимости<br />
от условий местопроизрастания, 5-10 лет, чтобы не допускать ее плодоношения<br />
и для снижения потенциала вегетативного возобновления. Сплошная рубка<br />
белой акации в таком возрасте без содействия ее возобновлению создает условия для<br />
естественного восстановления главных лесообразующих пород (дуб пушистый и черешчатый,<br />
тополь белый и черный) и характерной для гырнецовых дубрав травянистой<br />
растительности.<br />
В производных насаждениях с преобладанием коренных пород (ясень, вяз, клен и др.) реконструкции<br />
подлежат в первую очередь:<br />
o производные насаждения (меньше 20% главной породы) с наличием в составе интродуцентов<br />
(акация, гледичия, клен американский, айлант и др.);<br />
o порослевые и корнеотпрысковые насаждения;<br />
o естественные леса с нарушенной структурой и составом;<br />
o коренные насаждения, в которых затруднительно восстановить главенствующую<br />
роль эдификаторных видов (дуб пушистый, дуб черешчатый, тополь белый и черный)<br />
мерами содействия естественному возобновлению и рубками ухода.
430<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Методы реконструкции для зоны В – рекомендуются следующие методы:<br />
− в молодняках и средневозрастных насаждениях (до 20-30 лет) без участия в составе<br />
главных лесообразующих пород (дуб, тополь белый и черный) или с полнотой<br />
ниже 0,6 рекомендуется вырубка (сплошная, коридорная, полосами и др.) существующего<br />
древостоя и введение недостающих главных пород;<br />
− в молодняках и средневозрастных насаждениях (до 50-70 лет) с наличием в составе<br />
1-3 единиц главных лесообразующих пород адекватной полноты (0,8 и больше)<br />
необходимо проведение рубок ухода, направленных на формирование разновозрастных<br />
древостоев, смешанных по составу (в первую очередь в целях увеличения<br />
участия главных пород) и сложных по структуре (многоярусные), предпочтительно<br />
семенного происхождения;<br />
− в приспевающих и спелых насаждениях реконструкция будет проводиться путем<br />
вырубки существующего древостоя (сплошные, постепенные, группововыборочные<br />
рубки) и создания условий (содействие естественному возобновлению,<br />
подсев, подсадка и др.) для возобновления коренных древостоев, соответствующих<br />
условиям местопроизрастания.<br />
В процессе всех выше перечисленных мероприятий в первую очередь убираются клен<br />
американский и айлант.<br />
В зоне С преобладают, в основном, насаждения белой акации. Здесь хозяйство должно<br />
быть направлено на регламентированное (подконтрольное) рациональное и неистощительное<br />
использование всех природных ресурсов. Учитывая преобладание белоакациевых<br />
насаждений, здесь необходимо коренным образом изменить режим ведения<br />
в них хозяйства. Прежде всего – пересмотреть возрасты лесовосстановительной рубки.<br />
Известно, что при проведении рубок спелого леса ставятся задачи:<br />
− получение из насаждений наибольшего количества ценных лесных сортиментов;<br />
− улучшение водных и микроклиматических условий на вырубаемых площадях;<br />
− обеспечение успешного возобновления главных пород на вырубках.<br />
Согласно существующему опыту ведения хозяйства, насаждения белой акации наибольший<br />
экономический эффект давали при 5–10-летнем обороте рубки. Опыт также<br />
показывает, что при проведении содействия после рубки, насаждения белой акации уже<br />
в первый год обильно восстанавливаются за счет корневой поросли, обеспечивая тем<br />
самым сохранение защитных функций. Это и позволяет в современных условиях, когда<br />
имеется спрос на виноградную тычку и виноградный кол, часть насаждений белой акации<br />
перевести на 5–10-летний оборот рубки. И уж ни в коем случае не допускать достижения<br />
белоакациевыми насаждениями перестойного возраста, когда идет потеря и количества<br />
и качества уже накопленной древесной массы и текущего прироста. Впоследствии,<br />
в результате истощения, указанные насаждения должны быть подвержены процессу<br />
реконструкции и замены на коренные древостои.<br />
В пойменных условиях на более возвышенных, хорошо дренированных местах и в<br />
прибрежной части возможна успешная культура сортовых тополей по лесному типу.<br />
Учитывая задачи сайта, на отдельных территориях необходима реконструкция с заменой<br />
интродуцентов (акация, гледичия) и восстановлением коренных ассоциаций.<br />
Это касается в основном спелых и перестойных насаждений, имеющих в составе 2-4<br />
единицы коренных пород (дуб, тополь, ясень, вяз, клен и др.). Реконструкцию можно<br />
вести постепенным конверсионным методом на протяжения 2-3 оборотов рубки акациевого<br />
древостоя.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
3.2.2.4. Технические требования к проведению лесохозяйственных работ<br />
431<br />
Сохранение и развитие лесов территории сайта будут обеспечены в первую очередь<br />
путем своевременной и качественной реализации всего комплекса лесохозяйственных<br />
работ, в том числе адаптацией к присужденному режиму охраны, к новым целям хозяйствования.<br />
В зависимости от возраста и состояния лесонасаждений указанный комплекс<br />
работ будет включать в первую очередь действия по уходу и управлению, а также рубки<br />
экологической реконструкции.<br />
Действующие виды рубок и технологии восстановления лесонасаждений могут позволить<br />
успешное решение данного вопроса с достижением соответствующего экологического<br />
и экономического эффекта. Рубки в лесах Рамсарского сайта “Нижний Днестр”<br />
должны способствовать восстановлению и повышению водоохранных, почвенных, полезащитных,<br />
эстетических, санитарно-гигиенических и других полезных свойств леса,<br />
обеспечить своевременную замену насаждений, теряющих защитные свойства молодыми,<br />
более отвечающими этим требованиям. Кроме того, они проводятся с учетом необходимости<br />
своевременного использования спелой древесины без потери ею технических<br />
качеств. В тоже время они должны быть направлены на сохранение существенной<br />
доли старых деревьев, деревьев имеющих особую форму стволов и кроны, с эстетической,<br />
культурно-исторической и точки зрения сохранения биоразнообразия. Особое<br />
значение имеет максимальное сохранение деревьев с дуплами и высокоствольных пней<br />
крупных деревьев.<br />
Исходя из нынешнего состояния насаждений и прогноза его развития, основная часть<br />
насаждений Рамсарского сайта “Нижний Днестр” требует вмешательства с целью улучшения<br />
их состава. Указанные насаждения являются несоответствующими по составу,<br />
требуя уменьшения участия агрессивных (клен американский, айлант), интродуцентов<br />
(акация, гледичия и др.), а также второстепенных (клен, вяз, ясень и др.) пород, посредством<br />
проведения соответствующих рубок ухода. В отдельных случаях необходимо<br />
срочное проведение экологической реконструкции.<br />
Соответствующему вмешательству предназначены в первую очередь насаждения подзоны<br />
А 2 и зоны В, в том числе в контексте сохранения состояния и структуры насаждения<br />
зоны подзоны A 1 . Назначение и дальнейшее выполнение соответствующих работ будут<br />
проведены при проведении работ по лесоустройству.<br />
Рубки ухода. Создание насаждений стабильных и устойчивых к неблагоприятным<br />
факторам реализуется, начиная с первых лесохозяйственных работ – рубок ухода, их<br />
основными задачами являются:<br />
1) сохранение и увеличение биоразнообразия, рост показателей стабильности и<br />
устойчивости насаждений к неблагоприятным факторам (ветер, снег, болезни,<br />
вредители, дичь, загрязнение и т.д.);<br />
2) увеличение продуктивности насаждений и в целом лесов, а также улучшение качества<br />
произведенной древесины;<br />
3) усиление функций по защите качества окружающей среды (воды, воздуха, почвы,<br />
ландшафта и т.д.);<br />
4) увеличение урожайности деревьев и улучшение условий возобновления насаждений;<br />
5) заготовка древесины с целью частичного использования текущего прироста, который<br />
в процессе естественного отпада был бы ассимилирован лесными экосистемами<br />
(это – второстепенная цель, приоритом является своевременный и соответствующий<br />
уход за насаждениями).
432<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Большинство пород, произрастающих на территории сайта, являются светолюбивыми.<br />
Это качество зависит от условия местопроизрастания, происхождения и возраста деревьев.<br />
У деревьев со слаборазвитыми кронами, или резко осветленными, формируются<br />
водяные побеги, ухудшающие качество древесины. Густые насаждения, при сильном<br />
изреживании, становятся подверженными массовым усыханиям. Часто появление водяных<br />
побегов является показателем плохого физиологического состояния.<br />
Чистые насаждения преждевременно изреживаются, из-за чего почва недостаточно<br />
затенена, условия произрастания ухудшаются, способствуя появлению вредителей. Поэтому<br />
необходимы меры для улучшения их структуры еще в раннем возрасте путем повсеместного<br />
формирования и поддержания второго яруса насаждения, так и подлеска.<br />
Одна из основных особенностей насаждений – их подверженность массовым усыханиям,<br />
особенно в древостоях несоответствующих по структуре, составу и способу<br />
возобновления (порослевое, семенное). Поэтому рубки ухода должны быть нацелены<br />
на улучшение насаждений с учетом этих особенностей. Детали проведения рубок<br />
ухода за насаждениями, произрастающими в данной влажной зоне, изложены в Приложении<br />
11.<br />
Экологическая реконструкция. В нарушенных лесных экосистемах разрешены работы<br />
по экологической реконструкции для восстановления их естественной структуры. Экологическая<br />
реконструкция это длительный процесс, обусловленный состоянием соответствующих<br />
насаждений. Для поддержания, сохранения и развития лесного биоразнообразия<br />
и состояния насаждений рекомендуется принятие и выполнение следующих работ:<br />
a) перевод всех дубовых насаждений от низкоствольного порослевого хозяйства к<br />
высокоствольному семенному хозяйству, в ходе выполнения лесовосстановительных<br />
рубок и содействия естественному семенному возобновлению;<br />
b) реконструкции деградированных и низкополнотных насаждений (с полнотой 0.4-<br />
0.6), редин (с полнотой ниже 0.3), и низкопродуктивных насаждений, находящихся<br />
в высоко и среднепродуктивных условиях, характерных для дубовых насаждений;<br />
c) замена производных лесонасаждений (с преобладанием клена и ясеня), произрастающих<br />
в условиях характерных для коренных дубовых насаждений.<br />
Рубки экологической реконструкции на территории сайта необходимо провести путем<br />
соответствующего приспосабливания сплошных, постепенных и группово-выборочных<br />
рубок. Это касается в первую очередь площади и ширины лесосек, сроков их примыкания,<br />
технологии проведения и др. Так, для указанных лесов рекомендуются следующие<br />
методы рубок экологической реконструкции:<br />
a) одноприемные (сплошнолесосечные);<br />
b) равномерные по площади (постепенные);<br />
c) постепенные неравномерные по площади (в окнах).<br />
При одноприемных (сплошнолесосечных) рубках весь древостой вырубается полностью,<br />
за исключением жизнеспособного подроста и молодняка, реликтовых, плюсовых и<br />
ценных плодовых деревьев.<br />
В лесах природно-заповедного фонда, как правило, разрешаются только рубки по состоянию<br />
насаждений, теряющих защитные свойства или функции специального назначения.<br />
При этом, во всех случаях и для всех пород, ширина одноприемных (сплошных)<br />
лесосек не должна превышать 50 м, а срок примыкания принимается не менее 5 лет. В отсутствие<br />
предварительного надежного естественного возобновления все вырубки должны<br />
быть закультивированы в течение одного года после рубки.<br />
Одноприемные (сплошнолесосечные) рубки, как правило, проводятся в насаждениях,<br />
не обеспеченных достаточным для естественного возобновления леса количеством
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
433<br />
жизнеспособного самосева и подроста главных пород, и поэтому требующих искусственного<br />
лесовозобновления, а также в насаждениях, в которых целесообразно порослевое<br />
возобновление:<br />
a) в усыхающих и поврежденных вредителями, болезнями и пожарами, а также в перестойных<br />
древостоях, теряющих защитные свойства;<br />
b) в насаждениях, в которых целесообразно искусственное возобновление главной<br />
породы;<br />
c) в мягколиственных насаждениях без участия твердолиственных пород, а также<br />
при отсутствии самосева и подроста хозяйственно-ценных пород;<br />
d) в древостоях всех пород с полнотой 0.5 и ниже при наличии под пологом леса жизнеспособного<br />
самосева и подроста хозяйственно-ценных пород в количествах, достаточных<br />
для формирования нового насаждения;<br />
e) в насаждениях белой акации, ветлы, тополя и др. пород, хозяйство которых ведется<br />
на порослевое возобновление.<br />
В целях сохранения противоэрозионной роли леса, рубка древостоев по стокопроводящим<br />
ложбинам должна проводится с максимальным сохранением подлеска.<br />
Ширина лесосек при проведении одноприемных (сплошных) рубок устанавливается в<br />
зависимости от лесорастительных условий и преобладающих пород; кроме того, учитывая<br />
природоохранную значимость лесов сайта, рекомендуется придерживаться наиболее<br />
строгих положениями относительно ширины и размера лесосек (Таблица 6).<br />
Таблица 6.<br />
Максимально допустимая ширина лесосек при проведения одноприемных<br />
(сплошных) рубок.<br />
№ п/п Категории насаждений<br />
Максимальная ширина лесосек,<br />
м<br />
1. Насаждения дуба и других твердолиственных пород 50<br />
2. Акациевые насаждения 100<br />
3.<br />
Тополевые, ветловые и другие мягколиственные насаждения:<br />
суходольные<br />
пойменные (затапливаемые)<br />
Способ примыкания лесосек при одноприемных (сплошных) рубках для всех пород<br />
принимается непосредственный, а в тополевых и ветловых насаждениях, произрастающих<br />
в поймах рек на затапливаемой части – чересполосный. Вырубка очередных лесосек<br />
в ветловых и тополевых насаждениях в поймах рек (затапливаемая часть поймы) проводится<br />
по достижении порослью высоты 3 м.<br />
Сроки примыкания лесосек устанавливаются в зависимости от биологических особенностей<br />
древесных пород и условий возобновления, при этом год рубки в срок примыкания<br />
не включается.<br />
Равномерные (постепенные) рубки (в основном – двухприемные) проводятся в свежих<br />
и влажных дубравах, а также в насаждениях мягколиственных пород с наличием достаточного<br />
количества, не менее 8-10 тыс. штук на га, жизне способного самосева и подроста<br />
дуба, ясеня и других хозяйственно-ценных пород, обеспечивающих восстановление<br />
леса. В мягколиственных насаждениях выборка в первый прием составляет до 40-50%<br />
общего запаса со снижением полноты до 0.4—0.5. В дубовых насаждениях выборка в<br />
первый прием составляет 25-40% общего запаса, с снижением полноты до 0.5. Насаждение<br />
прореживается равномерно, главным образом, за счет примеси других пород, а<br />
100<br />
50
434<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
также деревьев дуба, не участвующих в плодоношении. Второй (окончательный) прием проводится<br />
через 4-6 лет, при наличии под пологом леса достаточного количества жизнеспособного<br />
подроста главных пород, обеспечивающего формирование нового насаждения.<br />
В насаждениях с наличием густого подлеска, с сомкнутостью полога 0,6 и выше,<br />
при проведении сплошных рубок за три года до рубки производится уборка или<br />
изреживание подлеска. При равномерных рубках изреживание подлеска производится<br />
в процессе рубки.<br />
Постепенные неравномерные по площади (в окнах) рубки проводятся в свежих и<br />
влажных дубравах, в пойменных тополево-ясеневых и древостоях других мягколиственных<br />
пород, при наличии самосева и подроста дуба, ясеня и других хозяйственно<br />
ценных пород. При проведении этих рубок, древостой вырубается в несколько<br />
приемов «окнами», приуроченными к имеющимся куртинам подроста. При отсутствии<br />
подроста, «окна» располагаются равномерно и в них, после первого приема<br />
рубки, проводится содействие естественному возобновлению, пли закладка лесных<br />
культур. В первый прием закладывается 5-6 «окон» на 1 га, диаметром 20-30 м.<br />
Через 4-6 лет «окна» расширяются равномерно по периферии или только с отдельных<br />
сторон в соответствии с ходом их заселения подростом. Рубки повторяются до тех<br />
пор, пока отдельные группы подроста сомкнутся своими границами и образуют разновозрастное<br />
насаждение. Окончательный прием рубки проводится при условии удовлетворительного<br />
возобновления на всей площади лесосеки. В зависимости от хода<br />
возобновления период рубки продолжается 10-30 лет.<br />
Пастьба скота на участках, намеченных для проведения равномерных постепенных и<br />
постепенных неравномерных по площади (в окнах), а также сплошных рубок с сохранением<br />
подроста, должна быть прекращена за 10 лет до рубки. Пастьба скота не должна разрешается<br />
также на вырубках, в молодняках до 20 лет и в особо защитных участках.<br />
Другие детали по предложенным методам экологической реконструкции насаждений,<br />
произрастающих в данной зоне, изложены в Приложении 11.<br />
3.2.2.5. План реконструкции на Правобережье<br />
Нагорные леса<br />
В пределах Талмазского лесничества на участках природного лесо-полянного комплекса<br />
способствовать восстановлению дуба пушистого путем семенного возобновления.<br />
1. В урочище «Копанка-Леунтя»: квартал 6 - выдел Q; квартал 15 - выделы C, D, I;<br />
квартал 23 - выделы C, G; квартал 26 - выделы M, Q, S, W; квартал 28 - выделы G,<br />
M, N, S, T, U, W, Y; квартал 29 - выдел F; квартал 31 - выделы H, J, M, N, S, T, U, W, Y;<br />
квартал 32 - выделы C, E, F, K; квартал 33 - выделы G, L, M; квартал 34 - выделы J, N,<br />
P, S, X, Y; квартал 35 - выделы A, B, C, K, P; квартал 37 - выделы A, F, L, M, T, V; квартал<br />
38 - выдел K; квартал 39 - выделы C, M, N, P;<br />
2. В урочище «Стынка Талмаз»: квартал 41 - выделы C, G, H, J, O, S; квартал 42 - выделы<br />
C, F, O;<br />
3. В урочище «Туфа»: квартал - 51 выделы E, L, M.<br />
В пределах Олэнештского лесничества на участках природного лесо-полянного комплекса<br />
способствовать восстановлению дуба пушистого путем семенного возобновления.<br />
1. В урочище «Стынка»: квартал 3 - выделы H, J, K, M; квартал 4 - выделы G, K, L.<br />
2. В урочище «Чиобручиу де Мунте»: квартал 5 - выделы, M, U, Х; квартал 6 - выделы<br />
I, J, K; квартал 7 - выделы E, F, K, L, O, Q, R, S, T, U; квартал 8 - выделы D, L, M;
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
435<br />
квартал 9 - выделы A, G, M, Q; квартал 10 - выделы B, E, K, P, S; квартал 11 - выделы<br />
E, G, S, T; квартал 12 - выделы M, X, Y; квартал 13 - выделы A, B, C, N, O, P, R, T; квартал<br />
14 - выделы F, I, P; квартал 15 - выделы C, K, L, Q, R, T, U; квартал 16 - выдел A;<br />
квартал 17 - выделы B, F, L, N, O, T, U, Y; квартал 18 - выделы E, L; квартал 19 - выделы<br />
A, C, F, G, M, P, Q, V; квартал 20 - выделы B, J; квартал 21 - выделы F, H; квартал<br />
23 - выделы К, М, О.<br />
3. В урочище «Импэрэтеасэ»: квартал 44 - выдел E; квартал 45 - выделы A, B, K, L;<br />
квартал 46 - выделы D, G, P, U, V, X.<br />
Введение мер поддержки биоразнообразия, в основном имеющих также стабилизационное<br />
значение для лесных участков.<br />
1. Создание густых зарослей кустарников терновника, боярышника, скумпии, гордовины,<br />
шиповника и барбариса по бортам и кромкам ползущих оврагов, в качестве<br />
противоэрозионной меры, обеспечивающей укрытия для обитающих здесь змей в<br />
урочищах «Моара Векe», «Валя Мошулуй» и «Стынка», в особенности в сети оврагов,<br />
где находится памятник природы «Овраг Албу»).<br />
2. Создание опушек закрытого типа по периферии урочищ (в местах, где она не<br />
сформирована) вглубь на 3-4 м из терновника, шиповника и барбариса – в урочищах<br />
«Копанка-Леунтя», «Валя Стыней», «Пэр» и «Арпентя», в лесопосадке, примыкающей<br />
к пастбищу Попяска-4.<br />
3. Сохранение валежника, собранного в небольшие кучи - урочища «Валя Стыней»,<br />
«Стынка Талмаз», «Стынка», «Чиобурчиу де Мунте», «Карьер», лесополосы к югу<br />
от с. Попяска.<br />
Специальные меры по улучшению травостоя полян с нарушенными первичными<br />
степными сообществами.<br />
1. Провести поверхностное улучшение путем подсадки дерновин ковылей и подсева<br />
семян степного разнотравья в: урочище «Копанка-Леунтя», квартал 6, выделы<br />
J, V; квартал 20 - выдел N; квартал 26 - выделы K, T;урочище «Валя Стыней»<br />
квартал 49 - выдел I; урочище «Стынка Талмаз» квартал 42 - выдел H; урочище<br />
«Стынка» квартал 4 - выделы А, Е; урочище «Чиобурчиу де Мунте» квартал<br />
6 - выделы J, K; квартал 8 - выдел D; квартал 14 - выдел R; урочище «Карьер»<br />
- квартал 24.<br />
2. Провести высев семян золотобородника на полянах с вторичными степными сообществами<br />
– бородачевниками в: урочище «Копанка-Леунтя» квартал 6 - выделы<br />
J, V; квартал 26 - выделы K, T; урочище «Валя Стыней» квартал 49 - выдел I; урочище<br />
«Стынка Талмаз» квартал 42 - выдел H; урочище «Стынка» квартал 4 - выделы<br />
А, Е; урочище «Чиобурчиу де Мунте» квартал 6 - выделы J, K; квартал 8 - выдел D;<br />
квартал 14 - выдел R; урочище «Карьер» - квартал 24.<br />
3. Периодическое выкашивать поляны и опушки с фрагментами степных сообществ<br />
для предотвращения олуговения травостоя в: урочище «Копанка-Леунтя»<br />
квартал 6 - выделы J, V; квартал 20 - выдел N; квартал 26 - выделы K, T; урочище<br />
«Валя Стыней» квартал 49 - выдел I; урочище «Стынка Талмаз» квартал 42 - выдел<br />
H; урочище «Стынка» квартал 4 - выделы А, Е; урочище «Чиобурчиу де Мунте»<br />
квартал 6 - выделы J, K; квартал 8 - выдел D; квартал 14 - выдел R; урочище «Карьер»<br />
квартал 24.<br />
4. Прореживание кустарников на степных участках – окраина урочища «Карьер».
436<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Плавневые леса<br />
Экологическая реконструкция лесных территорий и ценных сообществ<br />
В связи и измененным режимом обводнения и невозможностью полностью восстановить<br />
его на уровне, сложившемся до 60-х годов 20 столетия, начать приведение состава<br />
древостоев в соответствие лесорастительным условиям, для повышения устойчивости<br />
и продуктивности:<br />
− на долгосрочно затопляемых участках, расположенных на высоте 2,0-2,5 м, содействовать<br />
формированию естественных лесов Saliceta albae и/или создавать искусственные<br />
посадки из Salix alba и кустарниковых ив, соответствующих данным лесорастительным<br />
условиям;<br />
− на участках среднесрочного затопления, приуроченных к высотам 2,5-3,0 м над<br />
у.м., содействовать формированию лесов Populeta albae и/или создавать искусственные<br />
посадки на основе Populus alba и Populus nigra;<br />
− на участках, расположенных выше 3 м, содействовать формированию ясеневых<br />
лесов по типу 91E0 (аллювиальные леса с Alnus glutinosa и Fraxinus excelsior, Приложение<br />
I Директивы ЕС по местообитаниям) и/или создавать смешанные искусственные<br />
посадки на основе Quercus robur, Fraxinus excelsior и Populus hybrida.<br />
Предложения по реконструкции направлены на создание структуры древостоев в соответствии<br />
с лесорастительными условиями конкретных участков.<br />
Пилотная экологическая лесная реконструкция в Талмазских плавнях<br />
Реконструкция в молодых природных лесах. Даже при современном режиме в зоне долгосрочного<br />
затопления оказались сообщества Populeta albae (64I, 67L,73A), подлежащие<br />
замене на сообщество Salix alba, в зоне среднесрочного затопления – Fraxineta excelsioris<br />
(64B, F, K) и Ulmeta laevisi (67B), которые лучше заменить на сообщества Populeta albae.<br />
В зоне краткосрочного затопления находится лес Saliceta albae (70B), здесь перспективны<br />
посадки Quercus robur.<br />
Реконструкция посадок. В зоне долгосрочного затопления находятся 20-30-летние<br />
посадки тополя гибридного (67D, F), тополя белого (67I) . При нормализации режима<br />
затопления в зону войдет посадка тополя белого (67K). После вырубки их следует заменить<br />
ивой.<br />
В зоне среднесрочного затопления уже в настоящее время находятся посадки тополя<br />
гибридного 64G, 67 – C, F, I. Частично и периодически здесь оказываются посадки<br />
Quercus robur (61G, 67G), 35-летняя посадка Fraxinus excelsior (68C) и посадка тополя гибридного<br />
(64K). Все их целесообразно заменить на Populus alba или P. nigra.<br />
При подъеме вод до 4 м или изменении режима путем регулирования в зону среднесрочного<br />
затопления попадают посадки тополя гибридного (61B, 72D, 73H), которых<br />
также желательно заменить на аборигенные тополя Populus alba или P. nigra.<br />
В зоне краткосрочного затопления есть несколько смешанных посадок, некоторые<br />
из них подлежат реконструкции - из состава насаждений с древостоями 5Gl4Fr1Ulv и<br />
5Gl3St2Fr (64A и 65E) доминирующая гледичия может быть заменена дубом.<br />
В незатопляемой зоне находится 15-летнее мало ценное насаждение Salix alba (59B),<br />
которое есть смысл заменить на Quercus robur. Обязательна реконструкция участков<br />
(58U, 68I, 69O и 69R, 70F) с Acer negundo, подлежащих замене на Q. robur.<br />
На всей территории, занятой лесными посадками и лесом без кустарникового яруса,<br />
необходимо вводить ольху, лещину, калину. Эта мера имеет тройной смысл: препятствие<br />
распространению американского клена, расширение возможностей производства<br />
недревесной продукции, укрепление стабильности экосистем (повышение структурного
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
437<br />
разнообразия, кормовой базы животного мира и устойчивости леса). Посадочный материал<br />
ольхи (лекарственная порода) в Молдове отсутствует, но есть дефицит посадочного<br />
материала и других пород, который необходимо устранять.<br />
Формирование опушек. Создать опушку вдоль канала севернее квартала 61А. На выровненном<br />
участке, расположенном между каналом и сельхозугодиями, со стороны урочища<br />
сохранились фрагменты сообществ Populeta albae и Saliceta albae; состояние сообщества,<br />
в первую очередь разреженность древостоя, указывает на его значительный возраст.<br />
Опушку создавать по берегу канала и прилегающей территории, шириной 3-5 м.<br />
Предлагаемый состав опушек:<br />
− внутренняя полоса опушки – Alnus glutinosa, Ulmus laevis, Populus tremula, Populus<br />
nigra, Padus avium;<br />
− внешняя полоса – Frangula alnus, Swida sanguinea, Euonymus verrucosa, Crataegus<br />
monogyna, Viburnum opulus, Rhamnus cathаrctica, Sambucus nigra, Rubus caesius.<br />
Создать опушку по кромке посадки Quercus robur, приблизительно 20-летнего возраста<br />
(квартал 64В). Опушку создавать вдоль канала, граничащего с дамбой, т.е. по границе<br />
выдела. Предлагаемый состав опушки:<br />
− внутренняя полоса опушки – Populus nigra, Alnus glutinosa, Ulmus laevis, Fraxinus<br />
excelsior, Acer campestris, A. tataricum;<br />
− внешняя полоса – Corylus avellana, Crataegus monogyna, Swida sanguinea, Euonymus<br />
verrucosa, Frangula alnus, Rhamnus catharctica, Viburnum opulus, Sambucus nigra, Rosa<br />
canina, Rubus caesius.<br />
Создать опушку приблизительно 50 м от дамбы по границе выдела (67F), занятого монопосадкой<br />
тополя гибридного, вглубь урочища. Предлагаемый состав опушек:<br />
− внутренняя полоса опушки – Salix alba, Alnus glutinosa;<br />
− внешняя полоса – из кустарниковых Salix – S. triandra, S. purpurea, S. viminalis.<br />
Меандр «Дой фрац». По периферии меандра (кварталы 71-73) чередуются фрагменты<br />
естественных плавневых лесов, монопосадок тополя гибридный и луговых сообществ<br />
средних уровней поймы. По меандру проходит молодая старица Днестра с водной растительностью;<br />
здесь приблизительно на 1 км шириной 2-3 и 3-4 м по обоим берегам образует<br />
скопления краснокнижный Trapa natans. Опушка 40-летнего сообщества Populeta<br />
albae (71F) сформирована сорным Acer negundo, подлежащего замене на аборигенные<br />
опушечные виды. Предлагаемый состав опушки:<br />
− внутренняя полоса опушки – Quercus robur, Populus nigra, Alnus glutinosa, Ulmus<br />
laevis, Fraxinus excelsior, Acer campestris, A. tataricum;<br />
− внешняя полоса – Swida sanguinea, Crataegus monogyna, Euonymus verrucosa, E.<br />
europaeus, Corylus avellana, Frangula alnus, Rhamnus catharctica, Viburnum opulus,<br />
Sambucus nigra, Ligustrum vulgare, Rosa canina, Rubus caesius.<br />
Создать опушку по внешней кромке монопосадок тополя гибридного (72B, D). Предлагаемый<br />
состав опушки:<br />
− внутренняя полоса опушки – Quercus robur, Populus nigra, Ulmus laevis, Fraxinus<br />
excelsior, Alnus glutinosa, Populus tremula, Acer campestris, A. tataricum;<br />
− внешняя полоса – Swida sanguinea, Crataegus monogyna, Euonymus verrucosa, E.<br />
europaeus, Corylus avellana, Frangula alnus, Rhamnus catharctica, Sambucus nigra,<br />
Viburnum opulus, Rosa canina, Lugustrum vulgare, Rubus caesius.<br />
По нижней части борта государственной дамбы и прилегающей долине сформировать<br />
опушку общей шириной 3-5 м (71D и 72А). Цель – максимально защитить сообщества<br />
меандра от воздействия со стороны граничащих с ним сельхозугодий, проникновения<br />
домашних животных на территорию меандра и способствовать сохранению
438<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
локального лесного микроклимата. Данные выделы заняты сообществами сырых злаковых<br />
лугов, главным образом формации Elytrigieta repentisi, подверженных значительной<br />
антропогенной нагрузке (рекреация, выпас), но с хорошо сохранившейся злаковой<br />
основой. Здесь разреженно растут Salix alba и Populus alba. Луга следует окультурить и<br />
подсадить бобовые (влаголюбивые виды Trifolium – T. medium, T. pratense, T. hybridum, T.<br />
fragiferum, T. repens) и оставить под сенокос. Предлагаемый состав опушек:<br />
− по нижней трети клона дамбы - Rosa canina и Prunus spinosa;<br />
− по прилегающей долинной части - Crataegus monogyna, Corylus avellana, Frangula<br />
alnus, Sambucus nigra, Swida sanguinea, Viburnum opulus, Rubus caesius<br />
3.2.3. Управление лесными экосистемами в Левобережье<br />
Цели менеджмента определяются необходимостью сохранить ценности биоразнообразия,<br />
повысить берегозащитные качества прибрежных насаждений, улучшить их качества<br />
как биологических коридоров, имеющих значение для стабильности агроэкосистем. Задачи:<br />
• в зоне строгой охраны (А) вести лесохозяйственные мероприятия для поддержания<br />
природной структуры и обеспечения естественного развития;<br />
• в основной буферной зоне (В)<br />
o сохранение вековых лесов и лесохозяйственное развитие ценных насаждений<br />
для увеличения площади вековых лесов (в соответствии с Приложением 8, являющимся<br />
интегральной частью данного плана управления);<br />
o вести содействие восстановлению природных лесов,<br />
o создавать условия для усиления роли главной лесообразующей породы и семенного<br />
воспроизводства с постепенной заменой производных кленовых и<br />
ясеневых лесов на дубовые;<br />
o сдерживать смены типа луговых экосистем предотвращая зарастания древеснокустарниковыми<br />
породами;<br />
• в буферной зоне с ограниченной экономической активностью (С):<br />
o вести устойчивое хозяйственное пользование на основе планов лесохозяйственных<br />
органов,<br />
o реконструировать малоценных и низкопродуктивных насаждений, неудовлетворительно<br />
возобновившихся вырубок прошлых лет, а также<br />
o повышать экологическую емкость и хозяйственную ценность с помощью подсадки<br />
диких ягодных и ореховых пород;<br />
• проводить изъятие чужеродных видов во всех зонах.<br />
3.2.3.1. План реконструкции<br />
1. Урочище Кицканская лесная дача - содействие экологическому восстановлению<br />
(реконструкции) полуестественных древостоев путем создания условий для усиления<br />
роли главной лесообразующей породы – дуба черешчатого и сопутствующих им пород<br />
– клена, ясеня, особенно содействие семенному возобновлению; удаление вторичных<br />
пород, главным образом, замена ясеня на дуб и постепенная замена производных<br />
лесов на дубовые; изъятие чужеродных видов. Внедрение в приопушечную зону плодовых<br />
кустарников для пополнения кормовой базы птиц и других животных. Создание<br />
биополян с луговой растительностью среди сплошного массива леса для увеличения<br />
разнообразия мест обитания животных и ввести научно-обоснованный режим сенокошения<br />
на биополянах.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
439<br />
2. Оз. Лаптура (старица Днестра) - создание лесных культур, близких по структуре и<br />
составу к естественному пойменному лесу в водоохранной полосе, с биополянами.<br />
3. Остров Дикуль – самовосстановление естественного ивового леса в северо-западной<br />
возвышенной части острова; восстановление (реконструкция), пойменного ивовотополёвого<br />
леса по берегам Старого Турунчука.<br />
4. Остров Старый Дикуль - реконструкция имеющихся малоценных и низкопродуктивных<br />
насаждений и восстановление пойменного ивово-тополёвого леса в водоохранной<br />
зоне между искусственным каналом и противопаводковым валом. Восстановление<br />
(реконструкция) пойменного ивово-тополёвого леса вдоль Глухой Протоки.<br />
5. Остров Куца - реконструкция имеющихся малоценных и низкопродуктивных насаждений<br />
и восстановление пойменного ивово-тополёвого леса в водоохранной зоне<br />
между Аксивским Гирлом, Турунчуком и противопаводковыми валами.<br />
6. Сектор от Острова Куца до Острова Мацаринский и Сектор Обрезов Кут - Дубовый<br />
Кут:<br />
– замена существующих малоценных и низкопродуктивных лесных культур и лесов<br />
искусственными культурами близкими по структуре и составу к естественному<br />
пойменному лесу в водоохранной полосе;<br />
– создание биополян с луговой растительностью среди сплошного участка леса<br />
для увеличения разнообразия мест обитания животных на о. Мацаринский и<br />
используя имеющиеся мелкие прогалины в выделе 1 квартала 10, выделе 12<br />
квартала 9.<br />
7. Урочища Куршеватое, Еремчуков Кут, Холодное, Жеминский Кут, Саги, Пастиковка<br />
– Баж – Семена - Большое Турково Гирло:<br />
– реконструкция и создание лесных культур, близких по структуре и составу к естественному<br />
пойменному лесу в водоохранной полосе.<br />
– Внедрение в подлесок и приопушечную зону плодовых кустарников для пополнения<br />
кормовой базы птиц и других животных.<br />
6. Во всех урочищах, поименованных в пунктах 4 и 5 – внедрение в подлесок и приопушечную<br />
зону плодовых кустарников для пополнения кормовой базы птиц и других<br />
животных.<br />
3.2.3.2. Технология реконструкции защитных лесных насаждений – ЗЛН<br />
I. Подготовительный этап<br />
1) вырубка усыхающих малоценных и низкопродуктивных древостоев;<br />
2) частичная полосная (кулисная) раскорчевка. Ширина полос от 6 до 21 м. В каждом<br />
конкретном случае обуславливается потребностью площади, на которую сталкиваются<br />
пни. На древостоях с высокой полнотой ширина полос раскорчёвки примерно<br />
равна ширине кулисы.<br />
3) Трёхкратное вычёсывание корней корчевателем.<br />
4) Дискование раскорчёванных полос.<br />
5) Вспашка почвы (локальная) в местах проектируемых рядов (для удешевления мерприятия).<br />
Особенно актуальна на участках с признаками слитости и засоления.<br />
II. Посадка<br />
1) Посадка двухлетних сеянцев под лопату обязательно в год вырубки древостоя.<br />
2) Размещение посадочных мест – 2,0, 2,5, 3,0 х 0,5-0,7 м. Породный состав – дуб<br />
черешчатый, размещаемый параллельными рядами с расстоянием между ними<br />
0,5 м, чередуется с ясенем обыкновенным и жимолостью татарской. Примесь
440<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
ясеня и жимолости в насаждениях, как показывает практический опыт (Алексейченко<br />
А.П., Алексейченко Н.А., 2009), повышает энергию роста дуба и общую производительность<br />
древостоя<br />
III. Уходы<br />
1) Вывоз пней с мест складирования.<br />
2) Пятикратные уходы вручную в первый год, во второй – четырехкратные – прополка<br />
сорняков и корневой поросли.<br />
3) Междурядные культивации или дискования в первый и последующие годы.<br />
Технологические схемы реконструкции малоценных и низкопродуктивных пойменных<br />
насаждений даны по Алексейченко А.П. и Алексейченко Н.А., 2009 (Приложение 12)<br />
IV. Эксплуатация<br />
1) Эксплуатация заключается в охране, проведении санитарных лесоводственных мероприятий,<br />
реконструкции и возобновлении ЗЛН. Охрану ведут лесхозы и сельскохозяйственные<br />
предприятия.<br />
2) После приемки ЗЛН в эксплуатацию на 5 лет, охрану ведут хозяйства, лесхозы осуществляют<br />
контролирующую функцию.<br />
3) Уход в ЗЛН заключается в проведении рубок ухода и борьбе с вредителями и болезнями.<br />
Рубки ухода планировать в 3 периода: 1) до 10 лет – задача обеспечить лучшие<br />
условия для роста и начать подготовку для формирования конструкций; 2) формирование<br />
конструкций насаждений; 3) поддержание необходимой конструкции.<br />
4) Ремонт насаждений может осуществляться агоромеханическими - посадкой выпавших<br />
деревьев, лесоводственными методами – создание оптимальных лесорастительных<br />
условий для роста главной породы в ходе рубок ухода.<br />
3.2.4. Управление травяными экосистемами и улучшение землепользования<br />
Для улучшения состояния травяных экосистем необходимо выполнение следующих<br />
задач:<br />
1) провести пилотную реконструкцию на отдельных пастбищных землях территории<br />
путем подсева кормовых трав и расширять площадь улучшенных пастбищ.<br />
2) наметить меры для приведения в соответствие соотношение численности содержащегося<br />
скота и кормовых возможностей пастбищных угодий.<br />
3) создать семенные участки многолетних кормовых трав, используемых для реконструкции<br />
пастбищ и сенокосов.<br />
4) выводить непригодные для обработки – малопродуктивные, сильно эродированные,<br />
регулярно затопляемые и засоленные земли из пахотного пользования<br />
3.2.4.1. Управление травяными экосистемами в Правобережье<br />
Реконструкция пастбищных земель.<br />
Рисунок в Приложении 6.2 показывает расположение степных пастбищ, для которых<br />
определены меры реконструкции, приведенные ниже. Пастбища пронумерованы в рамках<br />
зонирования в качестве территорий зоны с ограниченной экологической активностью<br />
(Приложение 6.1)<br />
1. Провести поверхностное улучшение следующих пастбищах: С(P).1; С(P).2; C(P).3;<br />
С(P).4; С(P).5; С(P).6; С(P).7; С(P).8; С(P).9; C(P).11; C(P).12; C(P).13; C(P).14;<br />
C(P).15; C(P).16; С(P).17; С(P).18; С(P).19; С(P).20; С(P).21; С(P).23; С(P). 25; С(P).31;
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
441<br />
2. Осуществить коренное улучшение:<br />
(а) путем создания культурного пастбища – VI.C.8, С(P).30; С(P).22; С(P). 26;<br />
С(P).27; С(P).28; С(P).29; С(P). 32;<br />
(б) путем создания агростепи – С(P).33; VI.C.8;<br />
3. Проводить прореживание кустарников на некоторых пастбищах;<br />
4. Подсев семенной степной смеси с поверхностной обработкой почвы на относительно<br />
ровных участках - C(P).16, оползневой участок на месте виноградника<br />
ниже по склону от пастбища С(P).23<br />
5. Создание на землях с ускоренной эрозией фрагментов лесо-полянного комплекса,<br />
включающего:<br />
- куртины дуба пушистого на склонах и переломах поверхностей с барбарисом и<br />
шиповником на опушках в верхней части склонов и терновые участки на сильно<br />
эродированных склонах;<br />
- степные участки, восстановленные путем подсадки дерновин ковылей и подсева<br />
разнотравья, - пастбищные участки VI.C.3, VI.C.8, С(P).16; VII.C1.<br />
6. Создание полос из колючих (шиповник, боярышник) и несъедобных (скумпия) кустарников<br />
по краям пастбищ, обращенным к крутым эрозионно-опасным участкам.<br />
7. Привести постепенно пастбищные нагрузки в соответствие с нормативами (Постановление<br />
Правительства № 667 от 23.07.2010).<br />
Технологические рекомендации по коренному улучшению пастбищ с высевом смеси<br />
культурных трав и пастбищ методом агростепи, поверхностному улучшению пастбищ с<br />
подсевом культурных трав, реконструкции пастбищ путем обогащения естественного<br />
состава трав, даны в Приложения 13.<br />
Управление луговыми экосистемами<br />
1. Привести постепенно пастбищные нагрузки в соответствие с нормативами (Постановление<br />
Правительства № 667 от 23.07.2010).<br />
2. В настоящее время в подзоне строгой охраны (с реконструкцией) А и основной буферной<br />
зоне В Правобережья крупные фрагменты лугов не встречаются. Для мелких фрагментов<br />
следует применять схему, описанную для лугов острова Дикуль в разделе 3.2.4.2.<br />
3. При кошении других лугов используется производственная схема, также описанная<br />
в разделе 3.2.4.2.<br />
Управление травяными болотами<br />
Основной массив, требующий ухода, – расположен в подзоне строгой охраны (с реконструкцией)<br />
А и основной буферной зоне В природного комплекса Тудора-Паланка.<br />
Во избежание избыточного зарастания тростником его следует выкашивать в июле после<br />
него отрастания, а также завершения гнездования водно-болотных птиц, участками<br />
вокруг небольших озер и в других местах. Общая территория выкоса не должна<br />
превышать 20%; выкос организуется местными властями с вовлечением местного населения,<br />
получающего тростник для хозяйственных нужд.<br />
3.2.4.2. Управление травяными экосистемами в Левобережье<br />
Организационно-правовые моменты создания и использования культурных пастбищ<br />
1. Подготовить обоснование по переводу земель в категорию естественных пастбищ<br />
для восстановления луговой и водно-болотной растительности выведению на острове<br />
Куца и острове Старый Дикуль.
442<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
2. Обратиться в местную госадминистрацию с предложением об учреждении группы<br />
заинтересованных владельцев домашнего скота для осуществления контроля за режимом<br />
использования будущего культурного пастбища.<br />
3. Организовать регулярную школу-семинар, проводимую специалистами Координационного<br />
совета по управлению сайтом, для обучения членов инициативной группы<br />
правилам выпаса скота на контролируемой территории.<br />
4. Осуществлять постоянный мониторинг-контроль ответственными специалистами<br />
Координационного совета по управлению сайтом за соблюдением режима выпаса, режима<br />
сенокошения и восстановления луговой растительности.<br />
Территории, находящиеся под угрозой затопления в условиях меняющегося режима<br />
стока Днестра<br />
В настоящее время эти территории принадлежат Водному фонду, находясь полностью<br />
в сельскохозяйственном пользовании как урочища Жеминский Кут – Казачешты – Баж<br />
(Рисунок 6) или частично, как урочище Саги на границе с Украиной (Рисунок 7).<br />
В первых трех урочищах участки в меандрах вне периода межени находятся значительно<br />
ниже по сравнению с уровнем реки Днестр (перепад высот до 4 м) в данном месте, коегде<br />
есть участки, подверженные заболачиванию и засолению. В случае затопления ожидается<br />
формирование постоянных озер за счет восстановления подземных связей с рекой.<br />
Предлагается выведение из пахотного пользования с перспективой создания искусственных<br />
нерестилищ с регулируемым выпуском воды, так как перепад высот допускает<br />
естественное затопления и спуск вод. Обнажаемая при спуске вод поверхность может<br />
быть использована для сенокоса.<br />
Рисунок 6. Урочища Жеминский Кут – Казачешты – Баж<br />
В урочище Саги имеется пониженный заболоченный участок в северной части меандра<br />
Днестра; перепадом высот по сравнению с рекой также значительный, есть постоянный<br />
подпор вод. Предлагается вывести этот участок из сельскохозяйственного оборота<br />
с перспективой дальнейшего формирования водно-болотной территории.<br />
Остров Куца регулярно затапливается при паводках Турунчука. Это заброшенные<br />
сельскохозяйственные угодья. На сегодняшний день вся территория острова представляет<br />
собой интенсивно используемое малопродуктивное пастбище. В растительном
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
443<br />
покрове господствует непоедаемый животными сорняк дурнишник обыкновенный,<br />
есть почти чистые заросли и одиночные деревья лоха узколистного. В пониженной,<br />
южной части острова находится пересыхающее озеро с прибрежно-водной, луговой<br />
растительностью.<br />
Рисунок 7. Южный участок урочища Саги.<br />
Территории с постоянным подтоплением<br />
Предлагается перевести земли в категорию естественных пастбищ для восстановления<br />
луговой и водно-болотной растительности и осуществить мероприятия содействия<br />
естественному восстановлению луговой растительности - провести подсев луговых трав<br />
и др. Следует упорядочить пастбищную нагрузку на восстановленных лугах, которые могут<br />
прокормить больше животных, чем сейчас, но могут быть и погублены перевыпасом.<br />
Ситуация аналогична на Старом Дикуле, который может быть включен в территорию<br />
сайта.<br />
Территории, используемые для выпаса<br />
На острове Турунчук основная задача – привести пастбищное использование, в соответствие<br />
с природоохранным законодательством в урочищах Куршеватое, Еремчуков<br />
Кут, острове Мацаринский и соседних участках.<br />
Вблизи урочищ Куршеватое - Еремчуков Кут предлагается отведение части сельскохозяйственных<br />
земель под создание культурных пастбищ.<br />
Территории, где должно использоваться сенокошение<br />
С целью сохранения исключительно ценных экосистем на острове Дикуль для предотвращения<br />
деградации луговой растительности, закустаривания естественных пойменных<br />
лугов и открытых низинных болот необходимо ввести регулируемое сенокошение.<br />
Однако, в соответствии с предложенным зонированием и сложившейся практикой, до<br />
начала сенокошения луга-покосы не должны посещаться людьми и сельскохозяйственными<br />
животными. Вводится особый порядок организация сенокошения:<br />
1) под покосы отводятся увлажненные участки богатого разнотравья, включающие и<br />
заболоченные закустаренные понижения, а также обезлесившиеся участки, на которых<br />
не ожидается естественного возобновления леса;
444<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
2) косимая площадь разбивается на участки, в которых покосы проводят с интервалом<br />
в несколько дней для сохранения максимально естественной среды обитания<br />
и убежищ животных;<br />
3) начало кошения должно совпадать с цветением большинства растений;<br />
4) сенокошение в период гнездования и в другие периоды возможного максимального<br />
беспокойства птиц и других животных не допускается;<br />
5) кратность кошения – 1 раз в год;<br />
6) предпочтение отдается ручной косьбе, как наиболее приемлемой с точки зрения<br />
сохранения биоразнообразия, особенно на заболоченных участках;<br />
7) механизированное сенокошение на лугах ведется с соблюдением правил сохранения<br />
животных (с применением специальных отпугивающих устройств, с соблюдением<br />
правила проведения сенокошения от центра к периферии);<br />
8) планируется щадящий режим вывоза сена по четко определенным спроектировать<br />
подъездным путям.<br />
Сенокошение на других участках осуществляется по общим правилам, включая пункт<br />
сформулированные выше пункты 7 и 8.<br />
Определяя сроки уборки травосмесей, необходимо исходить из того, какие группы<br />
растений преобладают. Раннее скашивание трав, т.е. в период цветения, позволяет получить<br />
вторые укосы (отаву), составляющую 30-50 % от урожая первого укоса. Наилучшими<br />
сроками скашивания бобовых и разнотравья является фаза бутонизации – начала<br />
цветения, злаков – фаза колошения.<br />
Второй укос проводят через 2-3 недели после уборки первого урожая. Оптимальная<br />
высота скашивания трав 5-6 см.<br />
3.2.4.3. Улучшение землепользования и предотвращение вероятных опасностей<br />
Существенное изменение землепользования может произойти только при нормализации<br />
рынка на уровне страны и, возможно, региона – создании условий для прибыльности<br />
стойлового и полустойлового животноводства. Вместе с тем, высокая стоимость семян<br />
кормовых многолетних бобовых трав на внутреннем рынке сигнализирует о неудовлетворенной<br />
потребности и возможном росте доли их посевной площади – основы сберегающих<br />
плодородие севооборотов. В стране существует эффективная технология производства<br />
семян люцерны, но практически потеряна техника и материалы для обработки<br />
семян. В связи со всем этим, рекомендуется:<br />
− районным органам власти вместе с центральным органом управления сельским хозяйством<br />
решать вопрос об их приобретении, возможно на кооперативной основе;<br />
− экономическим агентам развивать семеноводство люцерны, размещая семенные посевы<br />
на расстоянии не менее 1000 м от природных комплексов, водоемов и водотоков;<br />
− органам власти первого уровня совместно с экономическими агентами – на землях<br />
Резервного фонда, находящихся в зонах периодического переувлажнения почвы и<br />
вероятного засоления, восстанавливать сенокосные луга.<br />
Трудно ожидать значительный рост производства высокодоходных овощных культур<br />
без расширения орошаемых земель. Основные возможности расширения продаж урожая<br />
этих культур связаны с производством конкурентоспособной – высоких вкусовых<br />
качеств и экологически чистой продукции. В связи с этим необходимо:<br />
− внедрение агроэкологических схем производства;<br />
− осуществление в поддержку этого направления долговременных программ обучения<br />
фермеров и специалистов;
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
445<br />
− понимание того, что сертификация чистой продукции в Молдове важна для получения<br />
налоговых высвобождений и реализации продукции на внутреннем рынке, а экспорт<br />
в Европу требует сертификации соответствующих организаций в Евросоюзе;<br />
− для расширения продаж свежей продукции высоких вкусовых качеств следует<br />
восстанавливать производство районированных сортов в достаточном объеме;<br />
− для этого необходимо местное семеноводство и улучшение качества производимых<br />
семян, в настоящее время явно уступающих импортируемым семенам.<br />
С точки зрения сохранения потенциала сельского туризма, необходимо сохранение и<br />
восстановление возможностей производства традиционных и местных сортов винограда<br />
и плодовых культур.<br />
Использование малоприбыльных и брошенных земель и укрепление сети полезащитных<br />
насаждений (лесных и кустарниковых полос):<br />
1. инвентаризация малоприбыльных и брошенных земель, в том числе вне сайта, но<br />
принадлежащим селам, земли которых входят в сайт;<br />
2. консолидация таких земель и выведение из существующего пользования, используя<br />
существующие правовые формы;<br />
3. создание на их основе новых сенокосов и земель для выпаса рогатого скота, с использованием<br />
временных лагерей скота с временными накопителями ночного<br />
навоза (для использования на удобрение), полустойлового содержания и загонных<br />
пастбищ;<br />
4. планирование и реализация программы выделения земель и создания новых защитные<br />
лесных полос, в том числе создание производственных плодово-ягодных<br />
посадок полосного типа, с функцией защитных древесно-кустарниковых полос.<br />
Экологическому Инспекторату в сотрудничестве представителями организаций гражданского<br />
общества необходимо:<br />
1. провести ревизию соответствия статуса пастбищных и неудобных земель и характера<br />
их реального пользования;<br />
2. принять меры по результатам проверки.<br />
Прекращение незаконного или неправильного использования вод и прибрежных полос,<br />
в том числе орошения в пределах ЦИС из непригодных источников воды:<br />
i. провести инвентаризацию мест незаконного и рискованного водопользования (на<br />
малых реках, ручьях, старицах и прудах), в том числе публичное актирование соответствующих<br />
сооружений и полей в прибрежных полосах;<br />
ii. провести анализ вод и состояния дна в местах использования вод для орошения;<br />
iii. реализовать меры по авторизации, или прекращению пользования, в зависимости<br />
от результатов обследования.<br />
Последние годы продемонстрировали вновь серьезные угрозы вспышек численности<br />
отдельных вредителей, или их массированного залета, как забытые населением миграции<br />
саранчи. Независимо от статуса охраняемой территории, рекомендуем местным властям<br />
начать формирование службы мониторинга, оповещения и защиты растений, на основе<br />
ассоциаций водопользователей и других сетевых объединений фермеров, включая<br />
i. механизм взаимодействия с государственными органами фитосанитарной безопасности<br />
и мониторинга;<br />
ii. создание механизма реагирования группы при возникновении большой опасности;<br />
iii. создание регистров применения пестицидов и удобрений, в первую очередь на<br />
орошаемых землях.
446<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
3.2.5. Специальные меры по сохранению фауны и управлению охотничьими<br />
ресурсами<br />
Для улучшения состояния фауны и использования ее ресурсов необходимо выполнение<br />
следующих задач:<br />
1) сохранение убежищ и мест размножения и развития многочисленных уязвимых<br />
видов, охранямых международным и национальным законодательством;<br />
2) осуществление охотоустройства для территорий Рамсарского сайта открытых<br />
для охоты;<br />
3) разработка и проведение специальных мероприятий по поддержке, сохранению и<br />
привлечению редких видов птиц и млекопитающих;<br />
4) проведение биотехнических мероприятий по поддержке охотничьих видов птиц и<br />
млекопитающих;<br />
5) посадка на различных участках территории, особенно в плохо защищенных<br />
фрагментах прибрежных водоохранных полос (например, сектора Олэнешть-<br />
Крокмаз, Крокмаз-Тудоара, Тудоара-Паланка) деревьев (ивы, дубы, тополя) и<br />
ягодных кустарников;<br />
6) контроль за его соблюдением запретов на охоту в зонах строгой охраны (А) и<br />
основной буферной (В), на отдельных территориях полностью:<br />
a. Кицканская лесная дача, остров Дикуль;<br />
b. Комплекс Талмазские плавни;<br />
c. болотная часть природного комплекса в Паланке, прилегающая к зоне строгой<br />
охраны Приднестровского природного национального парка (Украина);<br />
d. охоту за водно-болотной дичью на Старом русле Днестра.<br />
7) Повышение уровня знаний, в первую очередь о видах, охраняемых законодательством,<br />
и культуры охоты среди охотников и егерей.<br />
3.2.5.1. Меры по сохранению фауны<br />
Для сохранения животного населения следует:<br />
– сохранять дуплистые деревья, в зависимости от размера дупел используемые некоторыми<br />
особенно редкими насекомыми, потребляющими мертвую древесину, а<br />
также рядом видов зверей и птиц, включая охраняемых;<br />
– сохранять особенно высокие (маячные) деревья и островки старого леса в молодых<br />
древостоях;<br />
– сохранять деревья с отслаивающейся корой, под которой проходят своё развитие<br />
редкие виды энтомофауны и укрываются летучие мыши,<br />
– сохранять деревья с крупными гнездами, или где были замечены летучие мыши<br />
или следы их пребывания;<br />
– сохранять крупномерный бурелом, используемый в качестве укрытий мелкими<br />
млекопитающими и как субстрат некоторыми редкими насекомыми;<br />
– создавать, в том числе используя программы отдыха и детского воспитания:<br />
• убежища для летучих мышей и птиц в виде специально изготовленных дуплянок,<br />
особенно в молодых насаждениях и садах,<br />
• искусственные места размножения для хищных и водно-болотных птиц;<br />
• места наблюдения за охотничьим участком (присады) для хищных птиц;<br />
– сохранять открытые участки, расположенные в глубине урочищ (поляны, опушки),<br />
которые являются местом высокой концентрации видового разнообразия животных;
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
447<br />
– оставлять на опушках небольшие кучи мелкого хвороста в качестве убежищ для<br />
пресмыкающихся;<br />
– строго соблюдать запреты на рубки в определенные периоды времени, а при<br />
сплошных рубках в холодный сезон обязательно оставлять нетронутыми дуплистые<br />
деревья;<br />
– в период размножения наземных позвоночных животных насколько возможно<br />
ограничивать фактор беспокойства и уровень рекреационной нагрузки;<br />
– при планировании экскурсионных маршрутов избегать посещений песчанных<br />
островков (за исключение специально отведенных мест) и кос, обрывов, прибрежных<br />
зарослей;<br />
– регулировать численность животных, отрицательно влияющих на размножение<br />
других видов (бродячие собаки и кошки, иногда - вороны);<br />
– сохранять среди сельскохозяйственных угодий фрагменты зарослей кустарников,<br />
небольшие группы и одиночные деревья;<br />
– восстанавливать и развивать систему полевых защитных лесных и кустарниковых<br />
полос и сохранять их травяные шлейфы для сохранения разнообразной полезной<br />
фауны (опылители, энтомофаги, почвенные организмы);<br />
– сохранять и улучшать природные водопои, устраивать искусственные;<br />
– проводить пропаганду знаний о фауне родного края и экологическое воспитание.<br />
Меры по сохранению фауны важно применять в подзоне предварительной реконструкции<br />
зоны особой охраны (А) и основой буферной зоне (В), особенно в природных<br />
комплексах Талмазские плавни, Турецкий сад, Кицканская лесная дача, Копанка-Леунтя-<br />
Талмаза, Чиобурчиу-Рэскаец<br />
Экосистемы природных комплексов сайта исторически формировались в условиях<br />
естественных паводковых явлений и тесно связаны с затоплением их территории. Поэтому<br />
важно улучшить гидрологический режим в природных комплексах Талмазские<br />
плавни и Дикуль-Куца-Мацаринский<br />
3.2.5.2.Управление охотничьими ресурсами<br />
Территория Нижнего Днестра с комплексом лесных, водных, луговых и степных экосистем,<br />
создает благоприятные условия для охотничьих видов парнокопытных и пернатых.<br />
Сегодня численность охотничьих видов сильно варьирует и находится ниже оптимального<br />
уровня. Только численность кабанов намного превышает оптимальную плотность,<br />
установленную для лесных экосистем.<br />
Такая ситуация возникла в результате взятия в аренду бизнесменами лесных урочищ<br />
«Копанка-Леунтя», «Талмазские Плавни» и др., где основным видом охоты стал кабан, а<br />
поддержка косули и благородного оленя игнорировались. Численность кабанов выросла<br />
в лесном урочище «Копанка-Леунтя» от несколько десятков в 2006 году до 400 в 2008<br />
и 320 особей в 2009. Животные вредили сельскохозяйственным культурам на смежных<br />
территориях.<br />
Конфликт, возникший между землевладельцами и арендатором охотничьего лесного<br />
фонда, выявляет пробелы в организации охотничьего хозяйства, а именно:<br />
• не было сделано охотничье устройство этого лесного урочища, которое бы позволило<br />
оценить экологическую емкость и категории бонитета для главного и других<br />
охотничьих видов;<br />
• не были приняты во внимание экология и поведение охотничьих видов;
448<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
• не были осуществлены адекватные меры по добыче охотничих видов<br />
• неправильно был определен главный охотничий вид – кабан;<br />
• не был взят во внимание ущерб лесным экосистемам от кабанов.<br />
Кабан в условиях Молдовы, где преобладают открытые территории, занимаемые полевыми<br />
культурами, не может быть главным видом в охотничьем фонде. Поголовье данного вида<br />
может достигать оптимальной плотности в 10-15 животных на 1000 га лесной площади.<br />
Косуля – перспективный охотничий вид в охотничьем хозяйстве на территории Нижнего<br />
Днестра. В целом, косуля не приносит ущерба сельскохозяйственным и лесным угодьям.<br />
Больше всего она использует для корма то, что не было собрано человеком. Известно,<br />
что косуля может проживать и в лесных экосистемах и в агроценозах. Этот вид предпочитает<br />
периферию лесов, экотоны и сельскохозяйственные угодья. Косуля может достигнуть<br />
оптимальной плотности в 60-80 животных на 1000 га лесных насаждений, лесных<br />
полос и сельскохозяйственных угодий. Не представляет угрозу для биологического<br />
разнообразия, ни в целом, ни для разных категорий охраняемых территорий и строго<br />
охраняемых зон в них, ни для территорий-ядер Национальной Экологической Сети.<br />
Численность благородного оленя, который заселил в 1977-1978 годах леса Нижнего<br />
Днестра (Талмазские Плавни, Чобурчиу де Мунте), в последующие годы достигала 70<br />
единиц. Но разбросанность мест кормежки, водопоя и мест для размножения, в отсутствие<br />
необходимого ухода со стороны лесного хозяйства и при усилении браконьерства,<br />
привели к уменьшению численности животных. В случае должного внимания, организации<br />
комплекса биотехнических мероприятий в данной зоне, благородный олень может<br />
увеличить численность до 20-25 животных на 1000 га лесных территорий.<br />
Заяц русак в настоящее время является главным охотничьим видом на открытых территориях,<br />
с плотностью 50-60 особей на 1000 га. В отсутствие браконьерства и при умеренной<br />
численности хищников (бродячие собаки, лисы, шакалы), численность может<br />
возрасти до 80-100 и более единиц на 1000 га.<br />
Лиса в настоящее время имеет чрезмерную численность (20-25 единиц на 1000 га), что<br />
превышает в 10-15 раз оптимальную плотность. Наряду с бродячими собаками лиса уничтожает<br />
много (до 30%) зайцев, куропаток, фазанов, косулят, кабанят и др. Является перевозчиком<br />
некоторых опасных болезней, таких как туберкулез, чесотка и др. Для уменьшения<br />
опасности предлагается уменьшить численность лисы до 2 особей на 1000 га.<br />
Фазан в последнее время встречается чаще в регионе Нижнего Днестра. В результате<br />
полевых исследований выявлены участки с благоприятными условиями для развития<br />
фазана, где природное размножение вида позволяет ему достигать численности 0,5 особей<br />
на 1 га, а с помощью ежегодных заселений – до 1 особи на 1 га. Такой участок присутствует<br />
в урочище «Айвазия» на территориях коммун Олэнешть и Крокмаз и в лесном<br />
урочище «Ымпэрэтяса» с двумя соседними участками лесных зарослей. Фазаны активно<br />
используют поля для кормежки насекомыми и лесополосы, где они питаются семенами<br />
сорняков и ночуют, в том числе зимой. Можно рекомендовать устройство для них укрытий<br />
(навесов) в зимний период в лесополосах среди полей, удаленных от природных и<br />
полуприродных местообитаний (например, на острове Турунчук).<br />
Водно-болотные участки поймы Днестра создают хорошие условия для размножения<br />
некоторых видов уток, лысух, цапель и др. и представляет интерес для мигрирующих водных<br />
птиц, включенных в Красную Книгу Молдовы, списки Бернской Конвенции и др.<br />
Площадь сайта составляет около 60 тыс. га, где представлены разные типы лесных,<br />
степных, луговых и водных экосистем. Присутствие охотничьих животных в данной зоне<br />
предусматривает создание и администрирование нескольких охотничьих подразделений<br />
на территории сайта.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
449<br />
Большое разнообразие условий развития охотничьих видов требует создания нескольких<br />
охотничьих специализированных подразделений с определенным главным<br />
охотничьим видом (благородный олень, косуля, заяц русак). Подразделения с фазаном<br />
как главным видом должны иметь площадь 2000-2500 га, и 7000-8000 га – для остальных<br />
главных охотничьих видов.<br />
В настоящее время сложно предвидеть, какие столкновения могут быть между собственниками<br />
земель и администраторами охотничьего фонда. Сегодня необходимо гармонизировать<br />
гражданское законодательство, Закон о животном мире. Для сохранения<br />
охотничьих ресурсов в Фонде природных территорий охраняемых государством и в<br />
ключевых территориях Национальной Экологической Сети в будущем предлагается осуществлять<br />
следующее:<br />
- размещение складов, мест для корма, солонцов, убежищ вне зон строгой охраны<br />
ключевых территорий;<br />
- создание убежищ для охотничьих видов – выращивание топинамбура, терновника,<br />
сорго, кормовой капусты и др.;<br />
- уменьшение численности вредителей охотничьим видам;<br />
- в рамках лесохозяйственных мероприятий необходимо сохранять деревья и кустарники,<br />
которые обеспечивают питание для охотничьих вводов (плодами и семенами):<br />
дубы на окраинах лесов, полян, каналов и дорог, дикую черешню и яблоню,<br />
грушу, боярышник, терновник и др.;<br />
- необходимо сохранять деревья и кустарники, которые обеспечивают листовой и<br />
веточный корм: ива, липа и др.;<br />
- рекомендуется организовать места постоянной подкормки охотничьих видов<br />
птиц (фазан, серая куропатка, кряква) в зимние периоды;<br />
- охотничья организация охотничьих фондов и выявление категорий бонитета для<br />
главных охотничьих видов на обоих берегах;<br />
- организация сети охотничьих фондов в рамках сайта, с выделением главного вида<br />
в каждом.<br />
3.2.6. Реконструкция и охрана внутренних водных экосистем<br />
Реконструкция Старого русла Днестра<br />
В 2003 г. компания С. LOTTI & ASSOCIATI, при финансировании Всемирного Банка,<br />
c помощью ЭО «BIOTICA» подготовила проект реконструкции Старого Днестра.<br />
Он предусматривал расчистку русла (с восстановлением связи с озером Лаптура) и<br />
подводящих каналов, установку двух шлюзов для забора паводковых вод, расчистку<br />
части дренажных каналов, посадку прибрежных водоохранных полос и др. На тот<br />
момент стоимость реализации проекта оценивалась в 1.5 млн. долларов США. Позже<br />
задания на разработку мер по реконструкции получало агентство «Apele Moldovei»,<br />
но реконструкция так и не проводилась. При оценке возможности восстановления<br />
ирригационных систем 20* , было определено, что при нынешнем состоянии Старого<br />
Днестра орошение из него не представляется возможным. Орошение из любого источника<br />
(например, из основного русла Днестра) требует серьезного улучшения дренажной<br />
системы.<br />
20 * Environmental and Social Impact Assessment of Central Irrigation System Projects in the Nistru River Basin in Moldova,<br />
Proposed for MCC Funding. MWH AMERICAS, Inc. 2010
450<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
С учетом комплекса проблем, включая высокую стоимость, предлагается разбить реконструкцию<br />
Старого Днестра на несколько этапов:<br />
1) для сохранения жизнеспособности – увеличение пропускной способности подводящего<br />
канала и строительство нижнего шлюза, позволяющего получать воды от<br />
обычных паводков;<br />
2) для увеличения емкости и восстановления возможности нормального пополнения<br />
вод – расчистка русла и строительство мостиков для проезда техники;<br />
3) для восстановления полной функциональности и обеспечения водой на всем протяжении<br />
– восстановление пропускной способности подводящего канала и строительство<br />
верхнего шлюза, восстановление связи озера Лаптура со старицей.<br />
4) углубление дренажных каналов;<br />
5) меры по восстановлению редких типов водной растительности и видов (например,<br />
Trapa natans).<br />
Для начала реализации поэтапной реконструкции необходимо:<br />
– местным властям – восстановить правовой режим в прибрежных водоохранных<br />
полосах на обоих берегах Старого Днестра;<br />
– обновить существующие проекты и провести через экологическую экспертизу;<br />
– начать и продолжать до завершения посадку в этих полосах защитных насаждений<br />
для предотвращения заиливания русла.<br />
Реконструкция режима обводнения Талмазских плавней<br />
Как показали исследования, оптимальные условия для жизнеспособности различных<br />
насаждений сохранения и восстановления разнообразия экосистем урочища, учитывая<br />
их распределение по территории и приуроченности к рельефу, могут быть созданы при<br />
затоплении территории до отметки 3,5 м над уровнем моря. При этом создаются 5 зон, с<br />
разной длительностью стояния паводковых вод:<br />
1 – незатопляемая зона (выше 3,5 м над у.м.)<br />
2 – краткосрочно (до 10 дней) затопляемая зона (3,0-3,5 м над у.м.)<br />
3 – среднесрочно (10-15 дней) затопляемая зона (2,0-3,0 м над у.м.)<br />
4 – долгосрочно (15-30 дней) затопляемая зона (1,5-2,0 м над у.м.)<br />
5 – постоянно затопленная зона (ниже 1,5 м над у.м.).<br />
1. Незатопляемая зона – общая площадь 625 га. В целом, режим увлажнения зоны толерантен<br />
для развития лесов и культур древесных пород, занимающих 63% ее территории.<br />
2. Редко краткосрочно затопляемая зона – общая площадь – 254 га. При обводнения<br />
до отметки 3,5-4,0 м зона будет затапливаться, но длительность стояния воды не превысит<br />
10 дней. Удерживание воды на нижнем уровневом пороге обеспечит поддержание<br />
уровня грунтовых вод и уровня воды в постоянных озерах, сохранение обводненности<br />
мелких разрозненных водоемов. Негативных последствий не предполагается<br />
3. Регулярно среднесрочно затопляемая зона – общая площадь 331 га. Территория,<br />
регулярно затопляемая ныне, будет оставаться под водой несколько дольше, что не окажет<br />
отрицательного влияния на растительные сообщества природного типа и на населяющую<br />
фауну. Негативные последствия не ожидаются. Зона включает водоемы вдоль внутренней<br />
старой дамбы, которые следует сохранить в качестве временных.<br />
4. Периодически долгосрочно затопляемая зона – общая площадь 139 га. Негативные<br />
последствия: будут затапливаться небольшие по площади посадки тополя гибридного,<br />
которые со временем могут быть заменены Salix alba.<br />
5. Зона постоянного затопления охватывает территорию с понижениями до 2 м. За<br />
счет расширения зоны увеличится емкость угодий. Расширятся кормовые угодья для
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
451<br />
водоплавающих птиц и рукокрылых, повысится обилие и разнообразие трофических ресурсов.<br />
Возможно обогащение фауны водно-болотных птиц новыми видами, увеличение<br />
численности птиц на гнездовании и кормежке. Негативных последствий не ожидается.<br />
Разработанный режим обводнения будет способствовать:<br />
– сохранению озера Адана, старицы Днестра в меандре «Дой фрац», канала вдоль государственной<br />
дамбы, мелких водоемов между этой дамбой и Днестром, водоема в<br />
лесу в квартале 67 в качестве “постоянных”.<br />
– стабилизации уровня грунтовых вод в соседних зонах;<br />
– повышению емкости угодий для аквафильной биоты и ее продуктивности;<br />
– повышению значимости территории за счет восстановления природных биотопов;<br />
– формированию растительных сообществ, соответствующих природным пойменным<br />
местообитаниям;<br />
– повышению значения территории как места обитания и укрытия для млекопитающих;<br />
– повышению кормности угодий для различных групп животных, в том числе охотничьих<br />
видов;<br />
– поддержанию видового разнообразия рукокрылых и численности их колоний;<br />
– повышению значимости урочища для фауны гнездящихся и мигрирующих птиц, а<br />
также птиц, посещающих его в после репродукционный период;<br />
– заселению птиц, поедающих проблемных насекомых;<br />
– заходу в период весенних паводков на нерест некоторых видов днестровских рыб и<br />
позволяющему придержать необходимый уровень воды на период развития икры и<br />
личинок рыб.<br />
Решение проблемы водного режима Талмазских плавней возможно путем создания<br />
шлюза, позволяющего:<br />
– улавливать для обводнения все возможные паводки;<br />
– регулировать обводнение территории, имитируя природный режим посредством<br />
улавливания паводковых вод с последующим их сохранением, и снизить негативные<br />
последствия изменения климата;<br />
– использовать для обводнения некоторых понижений рельеф, дренажную систему<br />
и создать дополнительную водоносную сеть;<br />
– быстро сбросить избыток вод, предотвратив тем самым избыточное затопление.<br />
Дополнительной мерой являются также расчистка канала вдоль государственной противопаводковой<br />
дамбы.<br />
Гидротехнические мероприятия по регулированию водного режима в урочище<br />
Талмазские плавни и предложения по эксплуатации<br />
С целью регулирования уровня воды в пределах обвалованной территории урочища<br />
в зависимости от уровней воды в реке Днестр, могут быть использованы гидротехнические<br />
сооружения. Для затопления территории урочища планируется применение типового<br />
проектного сооружения, разработанного в соответствии с действующими нормами<br />
и правилами «Регуляторы-переезды трубчатые на расход воды до 10м/с на осушительных<br />
системах» - типовой проект 820-1-0.87.88.<br />
Сооружение представляет одну нитку круглых железобетонных труб, уложенных под<br />
насыпью дамбы обвалования на уровне подводящего канала с отметкой дна 2 м.<br />
Сопряжение регулятора с каналами в верхнем и нижнем бьефах осуществляется оголовками<br />
портального типа. Оголовок верхнего бьефа оборудован затвором ковшового
452<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
типа с подъемником. Конструкция ковшового затвора дает возможность автоматического<br />
сброса излишков воды при опущенном затворе. Пропуск расчетного расхода при заполнении<br />
осуществляется при полностью открытых затворах.<br />
Практические рекомендации по использованию шлюза-регулятора имеются.<br />
Порядок действий состоит из обновления проекта и проведения его через экологическую<br />
экспертизу, строительства шлюза и затем – расчистки канала.<br />
Улучшение состояния и создание прудов<br />
Для улучшения качества вод малых рек и ручьев, используемых для орошения и поступающих<br />
с территории сайта в Днестр, а также улучшения возможностей для рыбоводства<br />
рекомендуется:<br />
a. Экологическому Инспекторату – провести ревизию состояния водотоков, прудов<br />
и других водоемов, созданных на водотоках, в которые происходит поверхностный<br />
сток с этих участков, а также существующих вблизи заболоченных контуров;<br />
b. подготовить на основе ревизии предписания владельцам и пользователям;<br />
c. владельцам и пользователям – принять меры к восстановлению и улучшению<br />
функций самоочистки вод в прудах, особенно восстановления (создания) интактной<br />
головной части прудов, как и пребрежных водоохранных полос, где исключить<br />
выпас скота;<br />
d. заинтересованным лицам сел Кырнэцень и Плоп-Штюбей и соответствующим органам<br />
района Кэушень определить возможности создания рыбоводческого пруда<br />
с рекреационным обеспечением, в прилегающей к нижней террасе части долины<br />
реки Ботна, где существует постоянный подпор вод.<br />
Реконструкция на Левобережье<br />
1. Предлагается создание нерестилищ в урочищах Жеминский Кут Пастиковка и Баж<br />
в низинных участках с высоким уровнем грунтовых вод, находящихся под угрозой нерегулируемого<br />
затопления:<br />
– рекомендуется провести гидрологическую и гидротехническую оценку, разработать<br />
проект(ы)в зависимости от результатов;<br />
– вывести территории из пахотного пользования, определить порядок хозяйствования;<br />
– создать гидротехнические сооружения для получения и спуска вод.<br />
2. Предлагается расчистка водоёмов в прибрежной полосе для сохранения водноболотной<br />
растительности, развивающейся в условиях отсутствия течения воды, а также<br />
для привлечения животных и птиц в районе острова Мацаринский.<br />
3. Для предотвращения дальнейшего сброса мусора в русло и по берегам Старицы<br />
Днестра создать условия по его вывозу для жителей сс. Копанка и Кременчуг.<br />
3.2.7. Формирование экологической сети<br />
Основная проблема формирования экологической сети в натуре – создание адекватной<br />
системы экологических коридоров, связывающих ключевые территории (ядра).<br />
Основные трудности определяются сложным землепользованием.<br />
Наиболее ясно с практической точки зрения формирование коридоров за счет реконструкции<br />
прибрежных защитных насаждений вдоль Днестра и Туранчука, находящихся<br />
под государственным управлением. Реконструкция должна не только повысить их экологическую<br />
емкость, но и упредить берега и повысить лесохозяйственную продуктивность.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
453<br />
Сложнее привести реконструкцию защитных полос Старого русла, по существу бесхозных<br />
и граничащих с обрабатываемыми землями, которые нередко «расползаются» на<br />
прибрежную полосу, в нарушение законодательства.<br />
С точки зрения присутствия природного и полуприродного каркаса, территория делится<br />
на пять секторов.<br />
Сектор острова Турунчук может быть обеспечен полезащитными посадками, в основном<br />
проведенными по неиспользуемым землями и уже частично существующими и требующими<br />
реконструкции (Рисунок 4 на цветной вставке):<br />
– по южной границе сайта от урочища Саги до Турунчука;<br />
– от озёр у Незавертайловки до урочища Большое Турково Гирло;<br />
– от острова Мацаринский до урочища Семена;<br />
– от с. Коротное до урочищ Холодное и Жеминский Кут.<br />
Сектор между урочищем Копанка, с одной стороны, и Кицканской лесной дачей и Талмазскими<br />
плавнями, кроме защитной полосы Старого Днестра, по существу, может быть<br />
обеспечен только коридором между двумя лесными урочищами, частично основанном<br />
на существующих посадках. С агроэкологической точки зрения лесные полосы нужны в<br />
основной части пахотных земель с. Креченчуг.<br />
Сектор в окружении сел Кырнэцень, Попяска и Талмаза и прилегающих лесных урочищ<br />
до Чиобурчиу-Нагорное относительно хорошо (кроме северной части) обеспечен<br />
лесными геосистемными буферами и пастбищами, которые с точки зрения планирования<br />
экосети являются реставрационными территориями, имеющими значение фрагментов<br />
коридоров. Необходима посадка относительно коротких насаждений и реконструкция<br />
прибрежной водоохраной полосы вдоль речки Плоп-Штюбей.<br />
Сектор от Чиобурчиу-Нагорное до границы между коммунами Пуркарь и Олэнешть<br />
относительно обеспечен лесными геосистемными буферами и, частично, запланированными<br />
в землепользовании полезащитными лесополосами, которые надо создавать шире,<br />
чем проектировалось. Однако уже здесь необходимы коридоры, проходящие вдоль границ<br />
полей.<br />
Последний, самый южный, сектор от границы между коммунами Пуркарь и Олэнешть<br />
до Паланкинских плавней почти не обеспечен геосистемными буферами, мало существующих<br />
и запланированных лесополос, хотя присутствуют фрагменты достаточно<br />
широких существующих.<br />
Утвержденных процедур создания экологической сети нет. Проект нормативного документа<br />
находится на сайте по адресу http://www.biotica-moldova.org/ru/act_bio.htm. В<br />
настоящее время предлагается начать со следующих действий:<br />
a) утверждение предлагаемой схемы локальной экосети соответствующими районными<br />
администрациями, в качестве основы для проектирования;<br />
b) реконструкция (создание) прибрежных водоохранных насаждений и существующих<br />
или запланированных в землепользовании лесополос;<br />
c) создание фрагментов новых лесных полос с коридорными качествами на основе<br />
решений местных администраций в рамках их компетенции, при содействии государственных<br />
лесных подразделений;<br />
d) создание адекватной базы лесопосадочного материала, в настоящее время существующей<br />
только частично.<br />
Экологическая сеть на местном уровне на сельскохозяйственных обрабатываемых<br />
землях есть система защитных насаждений и полос отчуждения вместе с сохранившимися<br />
фрагментами природных экосистем. Это – многофункциональная система, которая<br />
должна препятствовать смыву почвы и улучшать микроклимат, в том числе смягчать
454<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
последствия изменения климата. В целом, существующие и ранее запланированных в<br />
землепользовании защитный насаждения не составляют единую систему. Многие из них<br />
– аллейные 3-5-метровой ширины не способны выполнять важнейшие функции. Поэтому<br />
предлагается осуществить:<br />
1) предварительное планирование и определение ответственных лиц и партнеров;<br />
2) разработку вариантов насаждений, с учетом изменения климата и условий посадки:<br />
подбор существующих пригодных вариантов;<br />
3) ревизию существующих полевых и водоохранных насаждений, определение технических<br />
условий и технологических карт для конкретных насаждений;<br />
4) оценить объемы и стоимости работ;<br />
5) ревизию и прекращение их незаконного использования земель под запланированными,<br />
но не созданными защитными насаждениями;<br />
6) разработку документации, обозначение в натуре, и определение исполнителя, закладку<br />
насаждений;<br />
7) ревизию и восстановление соблюдения нормативов ширины полос вдоль каналов<br />
и откосов дамб, определение для них оптимального характера защитной растительности<br />
и ее создание (восстановление).<br />
Это – большие задачи, которые необходимо решать шаг за шагом. В качестве первых<br />
шагов предлагается:<br />
i. установить ответственность землевладельцев за состояние защитных насаждений<br />
и контроль со стороны объединений местных производителей, на основе решений,<br />
совместных с органами местной власти;<br />
ii. определить землевладения, хозяева которых могут и хотят защитить свои земли;<br />
iii. проводить посадки и реконструкции на отведенных для этого участках, в соответствии<br />
с рекомендациями (Приложение 7) и специальными схемами с использованием<br />
плодовых и ягодных культур (Andreev, Talmaci, Şabanova и др., 2008), с поправкой<br />
на более теплые и засушливае условия произрастания;<br />
iv. в частности – вывести из сельскохозяйственного пользования (возможно, с помощью<br />
выкупа) участка, наиболее подверженного заболачиванию в урочище Айвазия,<br />
находящегося в совственности примэрии Крокмаз.<br />
3.2.8. Научные исследования и мониторинг<br />
1. Исследования и мониторинг проводятся в соответствии с Законом о фонде охраняемых<br />
природных территорий и Типовым регламентом для влажных зон международного<br />
значения, другими соответствующими правовыми документами.<br />
2. Организация мониторинга осуществляется центральными органами охраны окружающей<br />
среда и лесного управления, и их подразделениями. Финансирование мониторинга<br />
осуществляется из средств Национального экологического Фонда, а также других<br />
источников, включая научно-исследовательские программы, программы грантов и др.<br />
3. Исследования и мониторинг осуществляются с обязательным вовлечением квалифицированных<br />
экспертов зоологов, с целью периодического контроля состояния местообитаний<br />
и фауны, в особенности видов, охраняемых на международном и национальном<br />
уровне.<br />
4. В исследованиях и мониторинге участвуют институты Академии наук Молдовы, Тираспольский<br />
университет и другие профильные организации.<br />
5. Программами мониторинга признаются регулярные наблюдения, финансирование<br />
которых проводится на регулярной основе.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
455<br />
6. Главными объектами наблюдения являются:<br />
1) во-первых, в соответствии с международным статусом, птицы водно-болотного<br />
комплекса;<br />
2) во вторых, – состояние биотопов и экосистем природных комплексов, в третьих;<br />
3) в третьих, - редкие виды и экосистемы, ресурсные группы животного мира.<br />
7. В соответствии с заключениями, сделанными экспертами, некоторые природные<br />
комплексы или их части соответствуют критериям «Сети Изумруд» Бернской конвенции<br />
по сохранению европейской живой природы и естественных сред обитания. Необходимо<br />
провести подробную оценку территорий, которые могут быть номинированы в<br />
«Сеть Изумруд», определить границы соответствующих участков, подготовить документы,<br />
в соответствии с изменившейся процедурой, и подать их в Конвенцию.<br />
8. Следует провести исследование леса, относящегося к лесничеству Кэушень (в пределах<br />
сайта), и определить их зонирование.<br />
3.3. План действий и рекомендации по развитию туризма<br />
Для развития туризма в сайт и в сайте необходимо решение следующих задач:<br />
1. развитие информационного обеспечения деятельности по развитию туризма на<br />
территории рамсарского сайта;<br />
2. развитие сотрудничества и сетевых связей между заинтересованными лицами,<br />
как-то агентства по туризму, хозяева отелей и домов, местная, районная и центральная<br />
власть и другие структуры;<br />
3. развитие необходимой туристической инфраструктуры;<br />
4. сохранение не только природных объектов, но также памятников археологии,<br />
предметов материальной культуры, и развитие музеев;<br />
5. содействие принципиальному улучшению законодательных и нормативных актов<br />
в области туризма, в основе которых должно быть стимулирование развития индустрии<br />
туризма.<br />
Следует отметить, что информационное обеспечение является краеугольным камнем<br />
для развития туризма в любой стране, а также способствует созданию положительного<br />
имиджа рекламируемой территории как в стране так и за рубежом. Как правило, это обеспечение<br />
дает возможность:<br />
1) обеспечить осознание местным населением, что родина имеет много интересного<br />
для них самих и для гостей и пробудить чувство гордости за нее, побудить к поддержке<br />
туристической деятельности;<br />
2) информировать иностранных гостей и сограждан о возможностях отдыха, развлечений,<br />
оздоровления на данной территории.<br />
3) улучшить отношение жителей, экономических агентов и представителей властей к<br />
историко-культурному и природному наследию;<br />
4) поддержать деятельность по сохранению окружающей среды, решению экологических<br />
проблем.<br />
В связи с отсутствием в стране правил и нормативов посещения туристами пунктов<br />
наблюдения природы следует разработать соответствующий регламент для сайта, который<br />
может быть использован как модель норматива.
456<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
3.3.1. Предложения по организационному и информационное обеспечению развития<br />
туризма на Правобережье<br />
Данные предложения основаны на существующих правовых нормах, учитывая отсутствие<br />
специального органа по управлению сайтом.<br />
1. В Районных Советах Кэушень и Штефан Водэ создать отделы по туристической деятельности<br />
и назначить ответственных лиц с соответствующими полномочиями.<br />
2. На Интернет-сайтах районов разместить информацию о туристических объектах<br />
предложениях.<br />
3. В районных центрах Кэушень и Штефан Водэ организовать информационные центры<br />
по туристической тематике, например, на базе музея природы (Muzeul Ver<strong>de</strong>)<br />
или другого учреждения, связанного с развитием туризма.<br />
4. Поддерживать физических и юридических лиц при получении необходимых документов<br />
для приема туристов и обеспечения проживания в туристических зонах или<br />
рядом с ними, согласно постановлению Правительства № 1065 от 02.09.2003 года.<br />
5. Поддерживать, используя бюджетные и внебюджетные средства, народные промыслы<br />
и музеи, которые могут обслуживать туристов.<br />
6. Поддерживать коммерциализацию изделия народных промыслов в музеях, используя<br />
возможности, предоставленные в пункте 2.30 из приложения к закону №<br />
93 от 15.07.1998 года о патентах в случаях организации выставок и аукционов.<br />
7. Поддержать установку бутиков для продажи изделий культурно-исторического и<br />
туристического характера в близи туристических объектов.<br />
8. Обеспечить охрану и способствовать реставрации туристических объектов<br />
культурно-исторического и экологического характера.<br />
9. В районных центрах утвердить предоставленный проектом перечень туристических<br />
объектов, туристических маршрутов и пунктов наблюдения за живой природой,<br />
а также обеспечить его постоянное дополнение и улучшение.<br />
10. Для обеспечения сотрудничества между районными властями, экономическими<br />
агентами, общественностью и тождественными структурами в стране и за рубежом<br />
создать Совет по туризму при районной администрации.<br />
11. Районным властям совместно с отделом по туризму и Советом по туризму разработать<br />
перспективный план развития туризма в районе с учетом возможностей в<br />
области трансграничного сотрудничества.<br />
12. Районным советам поручить профильным районным структурам разработку проектов<br />
по поэтапному созданию необходимой туристической инфраструктуры и<br />
зон массового отдыха.<br />
13. Взять за основу лучшие предложенные проекты по туристической тематике и сделать<br />
макеты согласно проектам.<br />
14. Организовать тендер для экономических агентов по распределению между ними<br />
элементов инфраструктуры.<br />
15. Создать сайт по туристической тематике.<br />
16. Организовывать и проводить районные туристические выставки и принимать<br />
участие в республиканских, а по возможности – и зарубежных аналогичных мероприятиях.<br />
17. Организовывать и проводить семинары по туристической тематике и подготовке<br />
кадров для туристической деятельности, просвещения населения о необходимости<br />
бережного отношения к культурно историческим и экологическим объектам; участвовать<br />
в соответствующих республиканских и международных мероприятиях.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
457<br />
18. Подготовить и организовать проведение традиционных мероприятий (фестивали,<br />
спортивные соревнования, карнавалы), ежегодно их проводить, для привлечения<br />
большего числа туристов на территорию сайта и создания положительного имиджа.<br />
19. Поддерживать творческий процесс по разработке оригинальных местных брендов<br />
согласно принципам закона № 66 от 27.03.2008 года<br />
3.3.2. Предложения по организационному и информационное обеспечению развития<br />
туризма на Левобережье<br />
Данные предложения основаны на возможности централизованного управления сайтом<br />
в пределах Приднестровья, в том числе существовании властных структур для развития<br />
туризма, наличии отделов по делам молодежи и туризма при районной администрации,<br />
а также возможности создания органа для специализированного управления сайтом.<br />
1. Создать два специализированных информационных центра, первый в составе Центра<br />
по развитию туризма Приднестровья, второй – в администрации Слободзейского<br />
района, к которому относятся территории сайта. Это обеспечит централизованное<br />
управление информационной деятельностью, контроль исполнения и качества информационного<br />
наполнения, влияние на прилегающие территории, в том Украины.<br />
2. Изучить приемы информационного обеспечение, применяемое в странах, где развит<br />
туризм, отобрать приемлемые формы, разработать свои варианты оформления<br />
и размещения информации (информационных панно, указателей и других<br />
элементов информационной инфраструктуры).<br />
3. Наладить конструктивные отношения органа управления сайтом, который может<br />
быть создан при центральном органе охраны окружающей среды Приднестровья,<br />
с Центром по развитию туризма, другими профильными структурами государственного<br />
управления, а также экономическими агентами и неправительственными<br />
организациями.<br />
4. Определить орган, ответственный за контроль допустимой нагрузки при посещении<br />
природных объектов в сайте.<br />
5. Создать специализированный Интернет-сайт и (или) страницы при администрации<br />
района Слободзея и Центре по развитию туризма, для продвижения предлагаемых<br />
туристических продуктов на внутреннем рынке и за рубежом. Создание сайта<br />
может способствовать не только привлечению туристов, но также инвестициям.<br />
6. Разработать и тиражировать туристические карты, буклетов и другие печатные<br />
материалы для распространения среди населения и гостей края.<br />
7. Организовывать и проводить, а также принимать участие в семинарах, конференциях<br />
и выставках по туризму.<br />
8. Учитывая, что индустрия туризма является комплексным компонентом экономики,<br />
образования и воспитания, многие вопросы необходимо координировать и согласовывать,<br />
в том числе находя компромиссные решения, касающиеся разных отраслей<br />
хозяйствования. В связи с этим предлагается:<br />
• создать Совет по развитию туризма в регионе, в который могут войти представители<br />
президентуры, профильной комиссии Верховного Совета, правительства,<br />
экономических агентов и НПО из области туризма;<br />
• определить порядок его работы и выбрать руководящий орган, уполномоченный<br />
организовать деятельность, вести переговоры с представителями государственных<br />
органов властей, местных властей и бизнеса, вносить предложения<br />
по улучшению законодательной и нормативной базы,
458<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
− с целью развития туризма в регионе, несмотря на политические и другие<br />
противоречия, используя аналогичный опыт;<br />
• для усиления деятельности по развитию туризма на территории сайта – создать<br />
специализированный филиал Совет по развитию туризма при администрации<br />
Слободзейского района.<br />
3.3.3. Предложения по развитию инфраструктуры и охране исторического и<br />
культурного наследия<br />
Развитие инфраструктуры для рекреации и бизнес туризма может проводиться только<br />
там, где к этому готовы. Другой подход предполагает осуществление больших инвестиций,<br />
чего трудно достичь, а отдача от инвестиций может быть нескорой.<br />
Наименее затратная часть инфраструктуры – указатели (в том числе обозначающие<br />
границы сайта, которые должны быть установлены в соответствии с законодательством)<br />
и информационные панно с туристическими маршрутами и краткой информацией о<br />
значимых объектах культуры, истории и природы, местах возможного проживания и<br />
питания. Указатели и панно должны быть простыми и привлекательными, и в первую<br />
очередь установлены в самых оживленных местах, желательно находящихся под охраной,<br />
и там, где уже начали проводить путешествия и экскурсии.<br />
Подъездные пути наиболее проблематичны в правобережной части сайта, где непосредственно<br />
расположены крупные туристические объекты. Предлагается рассмотреть<br />
возможности их улучшения с участием предпринимателей. В частности – подготовить:<br />
− дорогу от туристического комплекса Пуркарь к реке Днестр для организации сплавов<br />
по реке в секторе Рэскэець Олэнешть и к пунктам наблюдения природы;<br />
− подъездные пути к винзаводами сёл Тудора и Крокмаз и от них – к местам старта<br />
и финиша сплава на Днестре;<br />
− подход к территории примэрии Паланка в пограничной зоне, где находится один<br />
из пунктов наблюдения природы (недалеко от миниотеля) и стоянку для машин;<br />
− а также вне сайта – часть дороги от села Антонешть к селу Карахасань, где есть<br />
большой туристический потенциал.<br />
Существует явная потребность улучшить дорогу Кэушень-Грэдиница-Талмаза, включая<br />
отрезок в самом селе Талмаза.<br />
Обустройством территорий и ближайших небольших зон отдыха рекомендуется заняться<br />
владельцам винзаводов из сёл Тудора и Крокмаз. Целесообразно в течении 3-х<br />
лет построить гостиничный комплекс как минимум на 54 места на территории винзавода<br />
у села Крокмаз. Некоторые элементы обустройства территории и инфраструктуры<br />
могут быть сделаны как на винзаводах из сел Талмаза и Грэдиница, но и здесь необходима<br />
подготовка к приему посетителей. Более развитым примером для всех четырех предприятий<br />
может служить туристический комплекс Пуркарь, но это – не пример для простого<br />
подражания. Каждое предприятие имеет возможности иметь собственный образ.<br />
Планирование и обозначение в натуре зон массового отдыха должно осуществляться<br />
местными органами власти первого и второго уровня с учетом имеющегося потенциала<br />
их использования, при поддержке людей мест, предназначенных для обустройства.<br />
Планируя рекреационную деятельность и услуги, в каждой местности следует сосредоточится<br />
на чем-то одном, не распыляя силы и не создавая конкуренции на местах. В<br />
ином случае высока вероятность задержки завершения или отказа от осуществления деятельности;<br />
создания атмосферы недоверия в правильности выбранного направлении и<br />
остановки развития, хотя есть реальный потенциал.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
459<br />
В местах массового или регулярного отдыха необходимо установить стенды с правилами<br />
отдыха, информацией об услугах и номерах телефонов правоохранительных, медицинских,<br />
спасательных органов.<br />
Основные элементы инфраструктуры для развития экологического и спортивного туризма,<br />
принятые в мире, включают:<br />
1. обустроенные стоянки для проведения походов спортивно-экологического характера<br />
с кострищами и четко обозначенными границами;<br />
2. площадки для массовых мероприятий спортивно-экологического характера;<br />
3. маршруты с указателями и краткой информацией о животном и растительном<br />
мире вдоль маршрута;<br />
4. экологические тропы для посещения особо ценных природных объектов, без права<br />
сходить с них;<br />
5. обустроенные места для начала и финиша сплава,<br />
5.1) на Днестре лучше всего это делать там, где крутые петли реки позволяют<br />
почти вернуться к точке старта (сектор ниже Рэскаець-Пуркарь), или<br />
5.2) там, где можно приплыть к месту поблизости от рекреационного комплекса<br />
(сектора Олэнешть – Крокмаз и Тудора – Паланка);<br />
5.3) на северо-западном углу лесного урочища Талмаза (старт) для сплава вокруг<br />
Талмазских плавней (с остановкой напротив порога) до с. Чиобурчиу<br />
(на правом берегу – финиш у усадьбы Павла Царану).<br />
6. вышки для обозрения панорамы больших территорий, живописных и значимых<br />
для охраны природы (их лучше создавать там, можно их сохранять например, на<br />
территории комплекса «Серебряный Фазан», винзавода в с. Грэдиница, детского<br />
сада в с. Крокмаз, откуда открывается вид на дикие плавни в Украине);<br />
7. места для проживания в крестьянских хозяйствах;<br />
8. пункты проката снаряжения для прохождения маршрутов и организации отдыха<br />
экологического характера.<br />
Важные элементы инфраструктуры для туризма – образовательные и воспитательные<br />
центры с музеями и тематической литературой, парки и так далее. Здесь не только проводятся<br />
мероприятия для местного населения и обучение молодежи, но и организуются<br />
посещения туристов, в том числе на пути в сайт. Дефицит стабильного финансирования<br />
таких объектов опасен, так как в результате (а) теряется эффективность уже реализованного<br />
финансирования и сделанных шагов по развитию, (б) снижается их привлекательность<br />
и (в) создается впечатление, что органы власти пренебрегают объектами культуры.<br />
В связи с этим, предлагается:<br />
− определить потребности, источники финансирования и ответственных, и осуществить<br />
реставрацию аквапарка в селе Чобручи (Левобережье);<br />
− определить потребности, источники финансирования, подготовить проект развития<br />
и осуществить его в музее природы в г. Штефан Водэ;<br />
− потребовать от центральных властей завершить реконструкцию средневековой<br />
церкви в г. Кэушень;<br />
− определить потребности школьных краеведческих музеев сел в пределах сайта и<br />
оказать им помощь.<br />
В соответствии с законодательством, «памятники - это объекты или комплексы объектов<br />
… зарегистрированные в Перечне памятников Республике Молдова, охраняемых<br />
государством, ... имеющие национальную или международную ценность», или в других<br />
аналогичных перечнях (в Приднестровье).
460<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Научная оценка памятника, как правило, возможна лишь после его исследования, поэтому<br />
основная масса памятников археологии выпадет из правового поля. Государственные<br />
органы по охране памятников могут отслеживать ситуацию лишь с особо ценными<br />
памятниками. В связи с этим, предлагается:<br />
1. создать регистры памятников для территории каждой административной единицы<br />
первого уровня в пределах сайта,<br />
2. вести эти регистры в органах местной администрации второго уровня, предоставляя<br />
списки памятников в органы местной администрации первого уровня;<br />
3. местной администрации первого уровня дать привилегию охраны памятников,<br />
включенных в эти регистры.<br />
3.3.4. Развитие экономики туризма в сайте<br />
В настоящее время существующий потенциал сайта, включая инфраструктуру, слабо<br />
используется для поддержания массового потока туристов.<br />
Только часть туристических объектов участвуют в поддержании массового потока туристов<br />
– из категорий внутреннего социального туризма (учеников, студентов).<br />
Все туристические объекты слабо участвуют в освоении рецепторного туризма и почти<br />
не используют массовый прием туристов других категорий, главным образом из-за<br />
отсутствия интегрированного и комплексного предложения в территории.<br />
На это существенно влияет отсутствие подходящих помещений для размещения туристов,<br />
хотя некоторые помещения для размещения групп туристов (до 22 человек) в летний<br />
сезон мы можно считать приемлемыми в районных центрах Штефан Водэ и Кэушень.<br />
Наиболее развитые туристические комплексы в пределах сайта («Серебряный Фазан»,<br />
«Пуркарь») ориентированы на сегмент потребителей с высоким доходом. Однако, по количеству<br />
лиц, пребывающих в сайте, этот вид туризма оценивается по косвенным данным<br />
в пределах 100-150 посетителей в год. Даже если оценка занижена в 2-3 раза, она<br />
свидетельствует о:<br />
✓ неполном использовании существующих возможностей;<br />
✓ необходимости диверсификации предложений, ориентируясь на посетителей из<br />
сегмента со средним доходом.<br />
Ниже даны оценки возможностей потребителей различной платежеспособности.<br />
Сегмент социального туризма<br />
Судя по среднестатистическим данным Национального бюро по статистике РМ, в расчете<br />
на одного туриста в день стоимость составляет:<br />
− на объектах сельского туризма – 150-180 леев, или 60-108 леев или в пределах экскурсионного<br />
тура;<br />
− экскурсии в рамках культурного туризма – 15-30 лей;<br />
− пешеходного тура в экологическом туризме – 30-50 лей;<br />
− виноградо-винодельческий туризм в социальном сегменте, как правило, отсутствует,<br />
но вмпериод региональных (районных) дней вина по экспертной оценке – 40-50 леев;<br />
− в лечебно-оздоровительном туризме стандартная цена составляет 250 лей в туродень<br />
при условии, что определенная часть путевки или даже ее полная стоимость<br />
компенсируется социальным фондом.<br />
Деловой туризм в социальном сегменте отсутствует.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
461<br />
Сегмент потребителей со средним доходом<br />
Для этой группы с доходом около 500 долларов США в месяц в расчете на одного туриста<br />
в день стоимость составляет:<br />
− на объектах сельского туризма для местных туристов – 580 леев;<br />
− в экологическом туризме - 174-207 леев;<br />
− в виноградно-винодельческом туризме – 670 леев;<br />
− в лечебно-оздоровительном туризме – 250 леев;<br />
− в деловом туризме, где расходы потребителя оплачиваются из финансовых ресурсов<br />
соответствующего экономического агента – 700 леев.<br />
Сегмент потребителей с высоким доходом<br />
Для этой группы, с доходом около 700 долларов США в месяц и выше, в расчете на<br />
одного туриста в день стоимость составляет:<br />
− на объектах сельского туризма для местных туристов – 760 леев;<br />
− в экологическом туризме – около 270 леев;<br />
− в виноградно-винодельческом туризме – 670 леев;<br />
− в лечебно-оздоровительном туризме – 315 леев;<br />
− в деловом туризме – 1022 лея.<br />
Заинтересованным в туристской деятельности лицам предлагается:<br />
• определить наиболее привлекательные для их бизнеса виды услуг, в том числе в области<br />
экологического (познавательного) туризма (пеший, водный, конный и др.);<br />
• формировать оптимальные маршруты с учётом возможностей использования<br />
территории;<br />
• рассчитать пропускную способность (приемлемая численность и состав групп)<br />
для их предложений;<br />
• ориентироваться на работу с немногочисленными целевыми группами потребителей,<br />
с учетом специфики рекреационных потоков;<br />
• использовать для планирования пилотные маршруты, спецификации пунктов и<br />
объектов наблюдения в природе (наиболее привлекательные для категории массовых<br />
туристов из зарубежных стран), культурно-исторического наследия и других<br />
компонентов туристического продукта сайта (Приложение 14 данного плана<br />
управления, на CD-диске «Изумрудное ожерелье Нижнего Днестра»).<br />
Представителям властей и бизнеса при определении политики развития туризма<br />
предлагается учесть, что в соответствии с экономической оценкой туристического потенциала<br />
(Приложение 14) интегральный индекс туристского потенциала составляет: (1)<br />
по Правобережью Рамсарского сайта «Нижний Днестр» – 0,8152; (2) по Левобережью -<br />
0,7251; для всего Рамсарского сайта – 0,8441. Таким образом, явно проявляется синергетический<br />
эффект взаимодействия двух берегов. Включение прилегающей зоны на Левобережье<br />
позволяет повысить оценку в результате системных трансформаций до 0,8591.<br />
3.3.5. Продвижение туристического продукта на международном уровне и<br />
проблемы организации туризма<br />
Активное международное продвижение туристического продукта Нижнего Днестра<br />
на внешний рынок может быть эффективным только при наличии по крайней мере:<br />
− основных услуг и инфраструктуры;<br />
− структуры управления, включая контроль и распределение туристов по определенным<br />
направлениям направление.
462<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
В ином случае это может привести к негативным последствиям:<br />
• деятельности, опасной для охраняемой территории, подрывающей туристический<br />
потенциал;<br />
• формированию неблагоприятного внешнего имиджа охраняемой территории и<br />
страны.<br />
Как подчеркивается в литературе (Eagels, 2002), у туристов присутствуют растущие<br />
требования к высокому качеству рекреационных возможностей и поддерживающего<br />
их сервиса. Лица, получавшие сервис высокого качества в обычной жизни, ожидают его<br />
и от туристических провайдеров, включая знающих гидов, обеспечивающих хорошую<br />
коммуникацию. Они хотят от своих хозяев комфорта, чувства, что их ждут, в том числе<br />
в той части общества, которое они посещают.<br />
Рост туризма означает большую потребность в специализированном сервисе и возможностях<br />
проживания, и все фокусируется на качестве. Сложные задачи менеджеров<br />
включают обеспечение хорошего сервиса, программ отдыха и осуществление контроля;<br />
очень важно, чтобы эти сложные потребители осознавали, что имею качественный сервис<br />
и имели возможность платить за него (его компоненты) из собственных рук. Во многих<br />
случаях агентства не имеют целью качественный сервис, или нет мониторинга, что<br />
делает их программы отдыха несоответствующими запросам и примитивными.<br />
С учетом всего этого, рекомендуется со всей ответственностью в первую очередь оценивать<br />
настоящее состояние доступной инфраструктуры, инвестировать в нее и затем<br />
осуществлять продвижение предложения.<br />
При текущем уровне развития продвижение следует сосредоточить на:<br />
− однодневных путешествиях, не требующих особенно качественных условий размещения;<br />
− развитии кэмпингового туризма с недорогой, но необходимой инфраструктурой;<br />
− серьезные экономические агенты должны позаботиться о переводчиках, в первую<br />
очередь, с английского языка, возможно – создании на первом этапе небольшой<br />
общей мобильной группы;<br />
− должны быть подготовлены гиды для сопровождения посетителей в природе, например<br />
из учителей; к этому следует привлекать женщин, крайне желательно –<br />
владеющих английским языком.<br />
Продвижение и планирования туристической деятельности в охраняемой территории<br />
должно быть хорошо организованным процессом, так как туризм, если его не планировать,<br />
контролировать и не отслеживать кроме выгод может принести проблемы:<br />
• формирование и разрушение троп и мест для лагерей, сбор топлива и повышение<br />
опасности пожаров;<br />
• замусоривание и загрязнение отходами жизнедеятельности, загрязнение воздуха<br />
и вод;<br />
• беспокойство животных и разрушение местообитаний, разрушение берегов, например,<br />
лодками<br />
• культурный вандализм, конфликты пользователей, формирование толп и повышенный<br />
шум;<br />
• во избежание всего этого, сначала должно быть планирование, а затем продвижение<br />
на рынок.<br />
Принимая во внимание текущее состояние дел на территории, рекомендуется<br />
начать с всеобъемлющей презентации в Интернете. Идеально, вебсайт должен<br />
представлять территорию в целом, включая информацию по соседним странам
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
463<br />
(например, о Нижнеднестровском природном национальном парке) на всех соответствующих<br />
языках (румынский, русский, украинский и дополнительно как минимум английский).<br />
Включаемая информация: главное о территории – короткое описание; карта, которую<br />
можно напечатать с сайта; возможности проживания, лучше – отмеченные на карте;<br />
короткое описание предложений; туристические маршруты, отмеченные на карте; лист<br />
местных сервисных организаций (рестораны, места проживания и прочее). Особый раздел<br />
должен быть посвящен птицам, так как это Рамсарский сайт, а любители наблюдать<br />
птиц многочисленны в Европе.<br />
3.4. Международное сотрудничество, повышение экологической грамотности<br />
населения и воспитание<br />
3.4.1. Международное сотрудничество<br />
Для достижения поставленных целей необходимо укрепить сотрудничество с партнерами<br />
региона Нижнего Днестра, включая Украину, уже сейчас используя существующие<br />
структуры в области управления охраняемых территорий и туризма.<br />
Следует начинать с взаимообмена информацией и затем небольших природоохранных<br />
мер, усиливая диалог и обмен информацией, чтобы улучшить понимание по общим<br />
ресурсам. Этому, например, может помочь совместный форум, с представителями местных<br />
сообществ, управляющими охраняемых территорий (где есть) неправительственных<br />
организаций, лесного сектора, фермеров, пограничных служб и так далее от всех<br />
стран. Важно проведение совместных культурных мероприятий, ярмарок.<br />
Очень важно подчеркнуть для властей и лиц, принимающих решения, что трансграничное<br />
сотрудничество не означает какую-либо потерю суверенитета.<br />
Следует консультироваться с пограничными властями и службами безопасности, поддерживать<br />
их информированность, вовлекать их, добиваясь поддержки.<br />
Рекомендуется широко информировать о новых экономических возможностях и рынках,<br />
открытых в результате трансграничного сотрудничества. Этому поможет создание<br />
общих коммерческих предложений по туризму, общих брендов (местные вина, водка и<br />
коньяки, персики и виноград, овощи и рыба, лекарственные растения, изделия народных<br />
промыслов и фестивали, и так далее).<br />
Необходимо консультироваться и вовлекать, насколько возможно, государственные<br />
службы и агентства (по туризму, иностранным делам, сельскому и лесному хозяйству,<br />
земельные службы).<br />
Следует искать поддержку от высокопоставленных персон, национальных и иностранных<br />
лидеров, писателей, масс-медиа, артистов. Например, можно проводить ознакомительные<br />
поездки, сопровождаемые прессой.<br />
Организаторы различных мероприятий должны чувствовать свое авторство и идентификацию<br />
их личных идей.<br />
− На определенном уровне развития сотрудничества, и в первую очередь, управления<br />
сайтом и финансирования можно применять такие инструменты, как:<br />
− проведение совместных выставок, в том числе передвижных;<br />
− региональная (трансграничная) газета, посвященная охране природы, туризму и<br />
экономике;<br />
− введение общего кодекса поведения для посетителей;<br />
− создание совместного центра для посетителей, и прочее.
464<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Важная тема трансграничного сотрудничества – совместные исследования и мониторинг<br />
знаковых видов (выдра, норка, рыбка-евдошка), птиц и так далее. Такое сотрудничество<br />
не только помогает в работе, но дает возможность рекламы для региона. На современном<br />
этапе совместный мониторинг и визиты по обмену опытом в охране природы<br />
проблематичны. Но совместные исследования, например, Тираспольского и Одесского<br />
университетов и академических учреждений из Кишинева можно организовать.<br />
3.4.2. Повышение экологической грамотности населения и воспитание<br />
Это – большая тема, которой посвящены резолюции Конвенции о биологическом разнообразии,<br />
других конвенций, существует специальная комиссия Всемирного Союза<br />
Охраны Природы. При организации экологического просвещения, проведении экскурсий<br />
следует обратить особое внимание на пропаганду сохранения биоразнообразия растительного<br />
и животного мира региона.<br />
1. Проведение разъяснительной работы для населения, используя средства массовой<br />
информации, с целью воспитания патриотизма по отношению к малой родине и повышения<br />
уровня знаний о ее ценностях:<br />
✓ сохраняющегося здесь биологического разнообразия, особенно старых лесов и видов,<br />
охраняемых на международном и национальном уровне;<br />
✓ археологических, природно-исторических и культурных достопримечательностях,<br />
✓ истории сел и их традиций, местного фольклора;<br />
✓ природоохранном законодательстве, в том числе для:<br />
• ликвидации традиционно негативного отношения людей и суеверий по отношению<br />
к таким животным как змеи и другие пресмыкающиеся, земноводные,<br />
хищные птицы, летучие мыши<br />
• предотвращения возможного ущерба памятникам археологии, истории и<br />
культуры.<br />
2. Для реализации этой деятельности рекомендуется:<br />
− органам образования сделать соответствующие акценты в работе учебных заведений<br />
и преподавателей, избегая увеличения нагрузок и используя в учебном процессе<br />
примеры, посвященные ознакомлению с местной флорой, фауной и достопримечательностями;<br />
− учителям вместе с неправительственными организациями проводить «зеленые<br />
уроки», в том числе в природе;<br />
− поддержка местными властями деятельности в данном направлении со стороны<br />
организаций гражданского общества и инициативных групп населения;<br />
− вовлечение местными властями в рабочие группы добровольцев для решения<br />
проблем охраны окружающей среды, защиты леса, редких видов и так далее;<br />
− сотрудничество с церковными властями, опираясь на позитивную этику христианства;<br />
− развитие организаций гражданского общества, с помощью продвинутых экологических<br />
организаций и соответствующих доноров;<br />
− уважение и учет интересов, стремлений и прав местных сообществ.<br />
3. Одним из первых дальнейших шагов должно быть проведение социологического<br />
исследования, анализа заинтересованных сторон.<br />
4. На основе этого следует провести собрания с местным населением и компанию в<br />
пользу укрепления управления сайтом и создания национального парка.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
465<br />
5. Мобилизация общественного мнения и повышение возможностей для адекватного<br />
управления землями и сельскохозяйственного производства. Следует разработать и осуществить<br />
программу повышения информированности и обучения для местного населения,<br />
включающую:<br />
o повышение экологических знаний,<br />
o обучение основам технологии использования земель при орошении,<br />
o основы защиты растений при орошении,<br />
o правила экологического ответственного производства и производства чистой<br />
сельскохозяйственной продукции, условия ее экспорта,<br />
o информирование и повышение знаний об условиях рынка сельскохозяйственной<br />
продукции.<br />
6. Проводить два три раза за учебный год в учебных заведениях для учителей, учеников,<br />
студентов информационные часы о возможностях туризма региона и бережном отношении<br />
к природным ценностям, а также о значимой роли экологического благополучия<br />
для успешного развития туризма.<br />
7. Важным направлением развития экологического (познавательного) туризма является<br />
работа с учительским корпусом и со школьниками на основе следующих мероприятий:<br />
• организация и проведение тематических семинаров и методических консультаций<br />
для учителей, в первую очередь для преподавателей экологии, биологии, географии,<br />
краеведения и др.<br />
• предоставление лицеям и школам справочной и иной специальной литературы по<br />
вопросам экологии, охраны биологического и ландшафтного разнообразия организации<br />
туризма и разработки детских туристских маршрутов;<br />
• организация и проведение школьных экскурсий, детских экологических лагерей и<br />
экспедиций, полевых практик;<br />
• привлечение школьников к участию в экологических праздниках и акциях, в том<br />
числе международных, как Всемирный день защиты животных, День птиц, День<br />
земли, День водно-болотных угодий (Рамсарская Конвенция), «Марш парков»,<br />
Всемирный день охраны окружающей среды, Международный день туризма;<br />
• могут быть организованы местные трансграничные туры школьников, с привлечением<br />
пограничных служб.
466<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Список литературы<br />
Andreev A. Analiza condiţiilor juridice actuale <strong>pentru</strong> crearea, realizarea şi gestionarea obiectelor<br />
naturale in Moldova //Managementul integral al resurselor naturale din bazinul transfrontalier al<br />
fluviului Nistru. Eco-Tiras. Chişinău, 2004. P. 22-30.<br />
Andreev A., Jura L., Şabanova G., Derjanschi V. Izverskaia T., Jurminschi S., Sîrodoev G.,<br />
Talmaci I. Terenurile agricole <strong>de</strong> o valoare naturală înaltă. Societatea Ecologică „BIOTICA”. Chişinău,<br />
2007. 112 p.<br />
Andreev A., Derjanschi V., Jurminschi S., Izverskaia T., Lala M., Kuharuk E., Sîrodoev G..<br />
Planurile manageriale <strong>pentru</strong> habitatele naturale şi agricole ale sectorului Purcari-Crocmaz din <strong>zona</strong><br />
umedă a Nistrului. Societatea Ecologică „BIOTICA”. Chişinău: 2002. 80 p.<br />
Andreev A., Shabanova G., Izverskaya T. К обсуждению проблемы регулирования использования<br />
пастбищ. To discuss the problems related to regulating pastures’ use (A. Andreev,<br />
G. Shabanova, T. Izverskaya - BIOTICA) Первая Электронная Конференция на тему «ВЫПАС<br />
И ДЕГРАДАЦИЯ ЗЕМЕЛЬ В СТРАНАХ СНГ И МОНГОЛИИ» (июнь-июль 2005). http://www.<br />
virtualcentre.org/ru/frame_en.htm<br />
Andreev A., Talmaci I., Şabanova G., Izverskaia T. şi a. Convenţia RAMSAR şi zonele ume<strong>de</strong> <strong>de</strong><br />
importanţă internaţională în Republica Moldova. Societatea Ecologică „BIOTICA”. Chişinău, 2008, 84p.<br />
Bondarenco A.M. Fauna of bats of the Kitskansky wood (Moldova, Transdniester Region).<br />
Plecotus et al. 2006. 9: 18-24. [In Russian with English summary].<br />
Andreev A., Zubcov N. Directory of Azov-Black Sea Coastal Wetlands. Kyiv: Wetlands Int.,<br />
2003. P. 76-93.<br />
Bejenaru I., Andreev A., Sirodoev G. <strong>Ramsar</strong> site „Lower Dniester (Nistru <strong>de</strong> Jos)” nr. 1316,<br />
http://www.ramsar.org/w.n.moldova_dniester.htm 2003<br />
Cartea Roşie a Republicii Moldova, ed. 2-a. Chişinău: Ştiinţa, 2001. 288 p.<br />
Codul silvic, nr. 887-XIII din 21.06.96, Monitorul Oficial nr. 4-5/36 din 16.01.1997.<br />
Eagles, Paul F.J.,McCool, Stephen F. and Haynes, Christopher D.A. (2002). Sustainable<br />
Tourism in Protected Areas: Gui<strong>de</strong>lines for Planning and Management. IUCN Gland, Switzerland<br />
and Cambridge, UK. 183pp<br />
Environmental and Social Impact Assessment of Central Irrigation System Projects in the<br />
Nistru River Basin in Moldova, Proposed for MCC Funding. MWH AMERICAS, Inc. 2010<br />
Hotărîrea Guvernului cu privire la aprobarea Regulamentului cu privire la autorizarea tăierilor<br />
în fondul forestier şi vegetaţia forestieră din afara acestuia, nr. 27 din 19.01.2004, Monitorul oficial<br />
nr. 19-21 din 30.01.2004.<br />
Hotărîrea Guvernului nr. 740 din 17 iunie 2003 “Pentru aprobarea actelor normative vizînd<br />
gestionarea gospodăriei silvice”.<br />
Izverskaya T., Pynzaru P. Conserving Moldova’Андреев А.В., Горбуненко П.Г., Изверская<br />
Т.Д., Журминский С.Д., Шабанова Г.А. Оценка угроз компонентам степного разнообразия<br />
создаваемого национального парка «Нижний Днестр» //Заповедное дело: проблемы охраны и<br />
экологической реставрации степных экосистем. ИПК «ГАЗПРОМПЕЧАТЬ». Оренбург, 2004.<br />
С. 63-64.<br />
Андреев А.В., Горбуненко П.Г., Журминский С.Д., Изверская Т.Д. и др. Научное обоснование<br />
создания национального парка «Nistrul <strong>de</strong> Jos» («Нижний Днестр») //Managementul<br />
integral al resurselor naturale din bazinul transfrontalier al fluviului Nistru. Eco-Tiras. Chisinau,<br />
2004. P. 33-41.<br />
Андреев А.В., Держанский В.В. Материалы по оценке видового разнообразия и редким<br />
видам дневных бабочек (LEPIDOPTERA: RHOPALOCERA) //Managementul integral al resurselor<br />
naturale din bazinul transfrontalier al fluviului Nistru. Eco-Tiras. Chisinau, 2004. P. 31-33.<br />
Андреев А.В., Держанский В.В. Фауна стрекоз (ODONATA) Молдовы: первые итоги //<br />
Anal. Şt. Univer. <strong>de</strong> Stat din Moldova. Seria „Şt. Chem.-biol.” Chisinău, 2004. P. 170-173.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
467<br />
Андреев А., Держанский В. К фауне чешуекрылых (Lepidoptera) Нижнего Днестра //<br />
Сохранение биоразнообразия бассейна Днестра. Кишинёв, 1999. С. 58-59.<br />
Андреев А.В, Зубков Н.И., Корчмарь Н.Д. Зоологические требования к лесным полосам<br />
и другим биоценотическим оазисам //Республиканская научно-практическая конференция<br />
«Экологические основы охраны и воспроизводства лесных ресурсов Молдавии». Кишинев,<br />
1989. С. 112–119.<br />
Андреев А.В., Шабанова Г.А., Цуркану В.Ф., Держанский В.В., Изверская Т.Д.,<br />
Горбуненко П.Н. Степные экосистемы Нижнего Днестра //Bull. Şt. Revistă <strong>de</strong> Etnografie, Ştiinţe<br />
ale Naturii şi Muzeologie. Chişinău, 2007. Vol. 6(19). Р. 160-174.<br />
Андреев В.Н. Деревья и кустарники Молдавии. М.: Наука, 1957. Вып. 1. 207 с.<br />
Андреев В.Н. Карта растительности Молдавской ССР. Кишинев, 1949.<br />
Андреев В.Н. Растительность Молдавии и ее районирование //Научн. конф. проф.-препод.<br />
состава. Тез. докл. Кишинев, 1955. С. 33-36.<br />
Анисимов Е.П. О гнездовании и численности черного коршуна в Молдавии //Вопросы<br />
экологии и практического значения птиц и млекопитающих Молдавии. Кишинев: Картя<br />
Молдовеняскэ, 1969. Вып. 4. С. 15-20.<br />
Архипов А.М. Встречи редких птиц на Кучурганском лимане //Вестник зоологии. Киев,<br />
1996. № 4-5. С. 69.<br />
Архипов А.М. Встречи редких и малочисленных видов птиц на Кучурганском водохранилище<br />
и в его окрестностях в 1997-2002 гг. // Авифауна Украïни. Чернiвцi, 2002. С. 42-45.<br />
Архипов А.М. Численность и характер зимовки птиц на Кучурганском лимане и сопредельных<br />
территориях в 2001 г. // Мониторинг зимующих птиц в Азово-Черноморском регионе<br />
Украины. Одесса-Киев, 2002. С. 3-8.<br />
Архипов А.М. Краткие сообщения о миграции редких видов птиц в Одесской области //<br />
Чтения памяти А.А. Браунера. Материалы третьей международной научной конференции.<br />
Одесса: Астропринт, 2003. С. 172-175.<br />
Архипов А.М. О гибели птиц от столкновений с линиями электропередачи возле Кучурганского<br />
лимана в Одесской области //Современные проблемы зоологии и экологии. Материалы<br />
Международной конференции. Одесса: Феникс, 2005. С.8-9.<br />
Архипов А.М., Фесенко Г.В. Сведения о наблюдениях за редкими птицами в районе Кучурганского<br />
лимана //Бранта: Сборник научных трудов Азово-Черноморской орнитологической<br />
станции. Мелитополь: Бранта, 2005. Вып. 8. С. 7-15.<br />
Безман-Мосейко О.С. О видовом составе герпетофауны Приднестровья (предварительные<br />
данные) // Працi Украïнського герпетологiчного товариства. К.: Зоомузей ННПМ НАН<br />
Украïни, 2008. №1. С. 43-46.<br />
Бекетов А.Д. Земледелие Восточной Сибири: Учебное пособие. Изд-во Красноярского<br />
университета, 1991. С. 42-53.<br />
Бельгард А.Л. Степное лесоведение. М., 1971.<br />
Богаченко П.П. Современные проблемы защитного лесоразведения и охрана природы //<br />
Лесное хозяйство. 1988. Т. 1-3. С. 57-58.<br />
Бондаренко В.Д., Жадан В.М. Экологические функции лесной опушки и возможности их<br />
оптимизации //Республиканская научно-практическоая конференция «Экологические основы<br />
охраны и воспроизводства лесных ресурсов Молдавии», Кишинев. 1989, С. 47-49.<br />
Бондаренко В.Д., Фурдичко О.Т. Узлiсся. Львiв. 1993.<br />
Боркин Л.Я., Безман-Мосейко О.С., Мазепа Г.А., Зиненко А.И., Коршунов А.В.,<br />
Лада Г.А., Шабанов Д.А., Литвинчук С.Н., Розанов Ю.М. О южной границе распространения<br />
гибридной Rana esculenta (Ranidae, Anura, Amphibia) на территории Украины и Молдовы:<br />
данные проточной ДНК-цитометрии //Працi Украïнського герпетологiчного товариства. К.:<br />
Зоомузей ННПМ НАН Украïни, 2008. №1. С. 5-10.<br />
Браунер А.А. Заметки о птицах Херсонской губернии, Одесса, 1894.
468<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Браунер А.А. Предварительное сообщение о пресмыкающихся и гадах Бессарабии, Херсонской<br />
губернии, Крыма и северо-западного Кавказа между Новороссийском и Адлером //<br />
Зап. Новоросс. об-ва естест. (Одесса). 1903. С. 43-51.<br />
Браунер А.А. Третье предварительное сообщение о пресмыкающихся и земноводных губерний<br />
Сувалковской, Минской, Подольской, Черниговской, Бессарабской, Херсонской,<br />
Екатеринославской и Днепровского уезда Таврической //Зап. Новоросс. об-ва естест. (Одесса).<br />
1906. Т. 28. С. 1-12.<br />
Браунер А.А. Гады Бессарабии. //Труды Бессарабского общества естествоиспытателей.<br />
Кишинев, 1907. Т. 1, вып. 2. C. 149-173.<br />
Браунер А.А. Материалы по энтомологической фауне Бессарабии. Заметки о стрекозах<br />
Бессарабии // Труды Бессарабского общества естествоиспытателей. Кишинев, 1912. Т. 2,<br />
вып. 1. С. 34-36.<br />
Браунер А.А. Сельско-хозяйственная зоология. Одесса: Гос. Изд. Украины, 1923. 436 с.<br />
Бугуцкий А.А., Якуба Е.И. Эффективность использования ресурсов сельскохозяйственного<br />
производства. М.: Колос, 1984. 287 с.<br />
Василенко Ю.В. Производственный потенциал сельскохозяйственных предприятий. М.:<br />
Агропромиздат. 1989. 150 с.<br />
Витко К.Р. Экология гырнецовой дубравы в южной Молдавии. Кишинев, 1966. 95 с.<br />
Витко К.Р. Об устойчивости сообществ ксероморфных лесов из дуба пушистого и дуба<br />
скального в Молдавской ССР //Изв. АН МССР. Сер. биол. и хим. наук. 1982. № 2. С. 9-13.<br />
Витко К.Р. Новые данные о видовом составе рода Quercus L. (Fagaceae) в Молдавской ССР //<br />
Известия АН МССР. Сер. биол. хим. наук. 1984. № 6. С. 61-62.<br />
Высоцкий Г.Н. Полезащитные полосы и опушки. Харьков. 1933.<br />
Габай В.С. О структуре полезащитных лесных полос //Лесное хозяйство. 1988. С. 35-36.<br />
Ганя И.М. Некоторые данные о голубях и совах Бендерского лесхоза //Ученые записки<br />
ТГПИ, Кишинев, 1957.<br />
Ганя И.М. Зимний состав орнитофауны садов Молдавии //Труды института биологии<br />
МФ АН СССР. Т. 1. Кишинев, 1960.<br />
Ганя И.М. В защиту хищных птиц //Охрана природы Молдавии. Кишинев, 1962. Вып. 3.<br />
Ганя И.М. Орнитофауна сухопутных биотопов Молдавии, ее генезис и практическое значение:<br />
Автореф. дис. … докт. биол. наук. Кишинев, 1971.<br />
Ганя И.М. Птицы сухопутных биотопов. Кишинев: Штиинца, 1978. 70 с.<br />
Ганя И.М., Зубков Н.И. Редкие и исчезающие виды птиц Молдавии. Кишинев: Штиинца,<br />
1989. 152 с.<br />
Ганя И.М., Зубков Н.И. Птицы. Фауна биоценотических оазисов и ее практическое значение.<br />
ишинев: Штиинца, 1990. С.125-173.<br />
Ганя И.М., Литвак М.Д. Птицы – истребители вредных насекомых. Кишинев: Штиинца,<br />
1976. 163 с.<br />
Ганя И.М., Мунтяну А..И., Остафийчук В.Г. Значение лесных полос как резерватов полезной<br />
фауны //Из-во АН МССР. Сер. биол. и хим. Наук. 1983. № 4. С. 43-46.<br />
Ганя И.М., Зубков Н.М. Значение биологических оазисов в обогащении орнитофауны агроценозов<br />
//Экологические охраны и воспроизводство лесных ресурсов Молдавии. Республиканская<br />
научно-практическая конференция. Кишинев, 1989. С. 116-119.<br />
Гейдеман Т.С. О геоботаническом районировании Молдавской ССР //Проблемы современной<br />
ботаники. М.-Л., 1965. Т. 1. C. 295-299.<br />
Гейдеман Т.С. Дубравы из дуба пушистого в Молдавии //Гербовецкий лес. Кишинев,<br />
1970. С. 49-59.<br />
Гейдеман Т.С., Киртока В.А. Папоротники Молдавии //Охрана природы Молдавии.<br />
Кишинев, 1975. Вып. 13. С. 84-88.<br />
Гейдеман Т.С., Николаева Л.П. Редкие и исчезающие виды флоры Молдавии, подлежащие<br />
охране //Охрана природы Молдавии. Кишинев: Штиинца, 1975. Вып. 13. С. 75-81.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
469<br />
Гейдеман Т.С., Николаева Л.П. Современное состояние и охрана флоры Молдавии //<br />
Известия АН МССР. Сер. биол. хим. наук. 1986. №3. С. 17-20.<br />
Гейдеман Т. С., Остапенко Б.Ф. и др. Типы леса и лесные ассоциации Молдавской ССР.<br />
Кишинев, Штиинца, 1964. 287 с.<br />
Горбуненко П.Н. Проблемы сохранения биоразнообразия бассейна Днестра //Проблемы<br />
сохранения биоразнообразия Среднего и Нижнего Днестра. Тез. Международной конф.<br />
Кишинев, 1998. С. 42-45.<br />
Горышина Т. К. Ранневесенние эфемероиды лесостепных дубрав. Л.: Изд-во ЛГУ, 1969. 231 с<br />
Гуманецкий В.М. Из опыта лесоразведения на юге Молдавии (Гербовецкая лесная дача) //<br />
Изв. Молд. филиалы АН СССР. 1954, № 6.<br />
Гусан Г.З. Пролет и питание береговой ласточки в Молдавии //Миграции и практическое<br />
значение птиц Молдавии. Кишинев, 1980. С.137-144.<br />
Гусан Г.З. Кормовые участки «синичьих стай» и их использование птицами //Экология и<br />
охрана птиц и млекопитающих в антропогенном ландшафте. Кишинев, 1992. С. 30-44.<br />
Гусан Г.З., Котяцы М.И. Структура осенне-зимних агрегаций насекомоядных видов птиц<br />
в пойменных лесах реки Днестр //Млекопитающие и птицы антропогенного ландшафта<br />
Молдавии и их практическое значение. Кишинев, 1986. С. 31-41.<br />
Давидович С.В. Очерки ружейной охоты в Бессарабии // Природа и охота. 1879. Т. 3.<br />
Дидусенко А.М. О видовом составе амфибий и рептилий Молдавской ССР //Тр. обьед.<br />
науч. сессии АН СССР. Кишинев, 1959. T. 2. C. 325-327.<br />
Дидусенко А.М. Змеи Молдавии //Мат. науч. конф. по рез. раб. за 1965 г. Отд. природы.<br />
Изд-во КГУ. Кишинев, 1965. C. 74-75.<br />
Долгосрочная комплексная программа охраны окружающей среды и рационального<br />
использования природных ресурсов Молдавской ССР на период до 2005 года. Кишинев,<br />
1987. 80 с.<br />
Журминский С.Д. Население и динамика птиц Кучурганского лимана и побережий //Экология<br />
и охрана птиц и млекопитающих в антропогенном ландшафте. Кишинев, 1992. С. 41-50.<br />
Журминский С.Д. Фауна птиц пойменного леса на участке Нижнего Днестра (у сел<br />
Копанка-Талмазы-Чобручи) //Проблемы сохранения биоразнообразя Среднего и Нижнего<br />
Днестра. Кишинев, 1998. С. 55-57.<br />
Журминский С.Д. Население птиц меандров правобережья Нижнего Днестра в летний<br />
период //Сохранение биоразнообразия бассейна Днестра. Кишинев, 1999. С. 71-73.<br />
Журминский С.Д., Куниченко А.А. Гнездование и структура колоний цапель в низовьях<br />
Днестра //Млекопитающие и птицы антропогенного ландшафта Молдавии и их практическое<br />
значение. Кишинев, 1986. С. 60-69.<br />
Защитное лесоразведение в СССР. Москва, 1986. 262 с.<br />
Здоровцов А.И., Касьянов Л.И., Грызенков В.М. Экономика сельского хозяйства. Харьков:<br />
Выща шк. Изд. при Харьковском университете, 1984. 320с.<br />
Зубков Н.И. Пролет, распределение и численность хищных птиц и сов Молдавии //Миграции<br />
и практическое значение птиц Молдавии. Кишинев: Штиинца, 1980. С. 51-77.<br />
Зубков Н.И. Трофические связи сов в биоценозах Молдавии //Экология птиц и млекопитающих<br />
Молдавии. Кишинев: Штиинца, 1981. С. 79-94.<br />
Зубков Н. И. Хищные птицы и совы Молдавии (биология, охрана и практическое значение):<br />
Автореф. дис. … канд. биол. наук. Кишинев, 1983.<br />
Зыков И.Г., Бордюг В.Г., Эсаульцев В.Н. Технология облесения эродированных земель в<br />
Молдавии. Экспресс-информация. М., 1978. Вып. 28.<br />
Иванов Г.С. Исследования состояния и роста культур //Гербовецкий лес. Кишинев, 1970.<br />
С. 85-129.<br />
Иванов Г.С. Некоторые данные по истории Гербовецкого леса //Гербовецкий лес. Кишинев,<br />
1970. С. 5-9.
470<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Ивонин В.М. Агролесомелиорация водосборов. Новочеркасск, 1993. 199 с.<br />
Изверская Т.Д., Гендов В.С. Степные сообщества южных районов Республики Молдова<br />
(состояние, проблемы восстановления и устойчивого использования) //Mediul ambiant, 2009<br />
№ 3(45). Р. 8-14.<br />
Изверская Т.Д., Гендов В.С., Сыродоев Г.Н. Современное состояние степных пастбищ<br />
южных районов Республики Молдова //Степной бюллетень. Осень 2009. №27. С. 4-11.<br />
Изверская Т.Д., Шабанова Г.А. Прогноз поведения флоры в условиях изменяющегося<br />
климата //Климат Молдовы в XXI веке: проекции изменений, воздействий, откликов. Кишинев,<br />
2004. С. 151-175.<br />
Изверская Т.Д., Шабанова Г.А. Редкие виды растений региона Нижнего Днестра //Интегрированное<br />
управление природными ресурсами трансграничного бассейна Днестра. Материалы<br />
Международной конференции, Кишинев 16-17 сентября 2004 г. Кишинев, 2004. С. 138-141.<br />
Изверская Т. Д., Шабанова Г. А., Сыродоев Г.Н., Гендов В. С. Экологическая оптимизация<br />
территориальной структуры Республики Молдова //Bull. Şt. Revistă <strong>de</strong> Etnografie, Ştiinţe<br />
ale Naturii şi Muzeologie. Vol. 10(23), Chişinău, 2009. Р. 156-164.<br />
Инструктивные указания по проектированию и выращиванию защитных лесных насаждений<br />
на землях лесохозяйственных предприятий Молдавской ССР. Кишинев, 1987. С. 54.<br />
Инструкция по проектированию и выращиванию защитных лесонасаждений на землях<br />
колхозов и совхозов. Министерство сельского хозяйства Молдавской ССР. Кишинев,<br />
1972. С. 41.<br />
Калиниченко Н.П., Зыков И.Г. Противоэрозионная лесомелиорация. М., 1986. С. 278.<br />
Козарь Ф.Р. Охрана амфибий и рептилий в заповедниках Молдавии. Москва, 1987. C. 80-85.<br />
Комплексное использование земель Евразийских степей. Технический отчет Изверской<br />
Т.Д.: Мероприятие 2. 1.2b (Technical Report: Activity2.1.2b) Инвентаризация степей (Молдова)<br />
(Steppe Inventory (Moldova) //Региональная Программа ТАСИС Европейского Союза.<br />
EuropeAid/124907/C/SER/Multi/5. 44 p. http://www.steppe.org.ua/publications/2.1.2b.pdf<br />
Корчмарь Н.Д. Некоторые данные о распространении, биологии и хозяйственом значении<br />
барсука в Молдавии //Вопросы экологии и практического значения птиц и млекопитающих<br />
Молдавии. Кишинев. 1962.<br />
Корчмарь Н.Д. Лесная куница в Молдавии //Вопросы экологии и практического значения<br />
птиц и млекопитающих Молдавии. Кишинев, 1969. Вып. 3.<br />
Котомина Л.В., Александрова Н. К фауне прямокрылых (Orthoptera) в окрестностях г. Тирасполь<br />
//Чтения памяти А.А. Браунера. Одесса: АстроПринт, 2003. С. 65–66.<br />
Котомина Л.В., Шешницан С.С. Некоторые сведения о колеоптерофауне Нижнего Днестра<br />
//Управление бассейном трансграничной реки Днестр и Водная рамочная директива ЕС.<br />
Кишинев, 2008. С.174-177.<br />
Котомина Л.В., Шешницан С.С. Редкие виды жесткокрылых (Insecta, Coleoptera) фауны<br />
нижнего Приднестровья //Геоэкологические и биоэкологические проблемы Северного Причерноморья.<br />
Тирасполь: Приднестр. гос. ун-т, 2009. С. 103-105.<br />
Котомина Л.В., Шешницан С.С. Энтомофауна Кицканского леса как объект изучения в<br />
период полевых практик (1993-2010 гг.) для студентов-биологов //Бассейн реки Днестр: экологические<br />
проблемы и управление трансграничными природными ресурсами. Тирасполь,<br />
2010. С.112-114.<br />
Кравчук Ю.П., Верина В.Н., Сухов И.М. Предложения о взятии под государственную<br />
охрану геологических, ландшафтных лесных и других природных объектов и комплексов на<br />
территории Молдавской ССР. Кишинев, 1973, с. 143.<br />
Кравчук Ю.П., Верина В.Н., Сухов И.М. Заповедники и памятники природы Молдавии.<br />
Кишинев: Штиинца, 1976. 310 с.<br />
Красная книга Приднестровья. Министерство природных ресурсов и экологического<br />
контроля ПМР. Тирасполь, 2009. 376 с.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
471<br />
Куниченко А.А. Территориальное поведение лысухи и его адаптивное значение //Млекопитающие<br />
и птицы антропогенного ландшафта Молдавии и их практическое значение.<br />
Кишинев, 1986. С. 70-72.<br />
Куниченко А.А., Тищенков А.А. Необычные и редкие случаи зимовок птиц на Кучурганском<br />
лимане и других водоемах Южного Приднестровья //Сохранение биоразнообразия бассейна<br />
Днестра. Кишинев: BIOTICA, 1999. С. 117–119.<br />
Куниченко А.А., Тищенков А.А. Видовой состав птиц зимующих на водоемах Приднестровья<br />
//Птицы Азово-Черноморского региона на рубеже тысячелетий. Одесса: Астро-<br />
Принт, 2000. С. 11.<br />
Куниченко А.А., Тищенков А.А. Динамика численности голенастых и веслоногих птиц,<br />
гнездящихся на озере Путрино //Геоэкологические и биоэкологические проблемы Северного<br />
Причерноморья. Материалы Международной научно-практической конференции. Тирасполь:<br />
РИО ПГУ-ЭКОДНЕСТР, 2001. С. 145-146.<br />
Куранова В.Н. Изменение численности и распределения амфибии и рептилий под влиянием<br />
антропогенных факторов //Проблемы храны природы Западной Сибири. Томск,-1980.<br />
C. 74-77.<br />
Лазу С.Н., Гочу Д.И. Состояние лесозащитных лесополос в Молдавии //Фауна биоценотических<br />
оазисов и ее практическое значение. Кишинев, 1990, С.11-2.<br />
Леонтьев Г.С. Парки Молдавии. Кишинев, 1967.<br />
Лесная энциклопедия. М., 1985. Т 1.: 1986. Т. 2.<br />
Липский В. Исследования о флоре Бесарабии //Зап. Киев. о-ва естествоиспыт. 1889. Т. 10,<br />
вып. 2. С. 225-391.<br />
Липский В. Новые данные для флоры Бесарабии //Зап. Киев. о-ва естествоиспыт. 1894. Т. 13,<br />
вып. 1-2. С. 432-444.<br />
Логинов Б.И., Устиновская Л.Т., Иваненко П.И., Белобородов В.М., Игнатьев Г.А. Реконструкция<br />
белоакациевых насаждений и способы создания культур дуба в Молдавской<br />
ССР. Киев, 1969.<br />
Лозан М.Н. Грызуны Молдавии. Т. I, Кишинев: РИО АН МССР, 1970.<br />
Лохматов Н.А., Бородавка В.А., Вербин А.В., Гречуха В.В. Испытано временем (к 100-летию<br />
учреждения Докучаевской экспедиции). Донецк, 1992. С. 55.<br />
Мацюк В.А., Верещагина Т.К. Жужелицы (Coleoptera, Carabidae) пойменных экосистем<br />
нижнего Днестра //Роль природно-заповiдних територiй у пiдтриманнi бiорiзноманiття.<br />
2005. С. 241-242.<br />
Маяцкий И.Н. Влияние системы лесополос на урожай сельскохозяйственных культур //<br />
Вiсник с-г науки. 1976, № 3. С. 74-76.<br />
Маяцкий И.Н. Защитные лесные насаждения – важнейший элемент противоэрозионного<br />
устройства территории //Экологические аспекты использования и охраны почвенных ресурсов<br />
Молдавии. Тезисы докладов. Кишинев, 1990. С. 46-47.<br />
Маяцкий И.Н. Конструирование насаждений для биологических обогащений лесоаграрных<br />
ландшафтов //Фауна биоценотических оазисов и ее практическое значение. Кишинев,<br />
1990. С. 203-237.<br />
Маяцкий И.Н. Проект восстановления коренных типов древостоев в заповедном урочище<br />
«Турецкий сад». Рукопись. 1995.<br />
Маяцкий И.Н., Талалуева Л.В. Размножение декоративных видов деревьев и кустарников<br />
в Молдове. Кишинев, 1991. С. 159.<br />
Медведев С.И., Шапиро Д.С. К познанию фауны жуков (Coleoptera) Молдавской ССР и<br />
сопредельных районов Украины //Тр. НИИ биологии и биологического факультета Харьковского<br />
госуниверситета. 1957. Т. 30. С. 173-206.<br />
Мунтяну А.И. Орнитофауна г. Тирасполя и его окрестностей //Ученые записки ТГПИ. Кишинев:<br />
Картя Молдовеняскэ, 1970. Том 17. С. 24-26.
472<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Мунтяну И.А. Водно-болотные охотничьи птицы Молдавии. Автреф. дисс. … канд. биол.<br />
наук. Киев, 1972. 17 с.<br />
Назаренко Л.Ф. Колониально гнездящиеся птицы низовьев Днестра и их хозяйственное<br />
значение // Сборник работ по Днестровскому лиману и низовьям Днестра, Киев, 1953.<br />
Назаренко Л.Ф. Эколого-фаунистическая характеристика орнитофауны низовьев Днестра<br />
и перспективы ее хозяйственного значения //Труды биологического факультета ОГУ,<br />
1953, Т. 6.<br />
Назаренко Л.Ф. Орнитологическая фауна Нижнего Приднестровья и ее хозяйственное<br />
значение. Автореф. дисс. ...канд. биол. наук, Одесса, 1959.<br />
Назаренко Н.Т. Экономика сельского хозяйства. Воронеж, ВГАУ, УКЦ, 1996. 248 с.<br />
Нестеров В.Г. Лесоводство, М.-Л., 1954.<br />
Никаноров Г.М. Некоторые результаты селекции тополей в Молдавии //Сборник работ по<br />
лесному хозяйству Молдавии. Кишинев, 1970.<br />
Николаева Л.П. Дубравы из пушистого дуба МССР. Кишинев: Картя молдовеняскэ, 1963. 166 с.<br />
Окиншевич Н.Л. Исследования лесов северной Бессарабии. Одесса, 1905. 89 с.<br />
Остерман А.Ф. Объяснительный каталог музея Бессарабского земства. Кишинэу, 1912. 40 с.<br />
Павловский Е.С. Биодизайн лесоаграрного ландшафта //Экология лесоаграрного ландшафта.<br />
Волгоград, 1986. С. 100-119.<br />
Паладийчук А.Ф. Эффективность и технологии выращивания защитных лесонасаждений<br />
в Молдавии. Кишинев, 1986. С. 106.<br />
Пастернак П.С., Приходько Н.Н., Ландин В.П. и др. Защитное лесоразведение и вопросы<br />
оптимизации сельскохозяйственных ландшафтов //Лесоводство и агролесомелиорация. Кишинев,<br />
1987. Вып. 74. С. 1-8.<br />
Пачоский И. Материалы для флоры Бессарабии // Труды Бессараб. о-ва естествоиспыт.<br />
Кишинев, 1911-1912. Т. 3. 91 с.<br />
Пачоский И. Очерк растительности Бессарабии. Кишинев, 1914. 51 с.<br />
Петренко И.Я., Чужинов П.И. Экономика сельскохозяйственного производства. Алма-<br />
Ата, Кайнар, 1992. 560с.<br />
Пилюга В.И. Современное состояние и тенденции изменения численности гнездящихся<br />
хищных птиц Юго-запада Украины //Проблемы изучения фауны юга Украины. Мелитополь-<br />
Одесса: АстроПринт; Бранта, 1999. С. 96-117.<br />
Пойрас А., Верещагин Б., Калестру Л. Жесткокрылые (Coleoptera: Chrysomelidae,<br />
Curculionidae) и тли (Homoptera: Aphidoi<strong>de</strong>a) как компоненты биоразнообразия древесных насаждений<br />
бассейна р. Днестр //Интегрированное управление природными ресурсами трансграничного<br />
бассейна Днестра. Кишинев, 2004. С. 237-238.<br />
Попа Л.Л., Тофан В.Е. Земноводные и пресмыкающиеся Молдавии. Справочникопределитель.<br />
Кишинев: Картя Молдовеняскэ, 1982. 104 c.<br />
Пузанов И.И., Назаренко Л.Ф. Новые данные о редких птицах Северо-Западного Причерноморья<br />
//Acta ornithologica, Warshawa, 1962. № 9.<br />
Радаков В.Н. Список птиц центральной Бессарабии //Протоколы заседаний общества любителей<br />
естествознания, антропологии и этнографии. М., 1881. Т. 37, вып. 1.<br />
Растительный мир Молдавии. Кишинев: Штиинца. Т. 1, 1986. 296 с.; Т. 2, 1986. 343 с.; Т. 5,<br />
1989. 303 с.<br />
Редкие виды флоры Молдавии (биология, экология, география). Кишинев: Штиинца,<br />
1982. 103 с.<br />
Романович Н.А., Тищенков А.А. Численность и распространение хищных птиц в Южном<br />
Приднестровье в начале XXI века //Изучение и охрана хищных птиц Северной Евразии:<br />
Мат-лы V Междунар. Конф. По хищным птицам Северной Евразии. Иваново: Иван. гос. ун-т,<br />
2008. С. 290-291.<br />
Ромашов Н.В. Опыт полезащитного лесоразведения в Молдавии. Кишинев, 1986.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
473<br />
Руководство по лесовосстановлению и лесоразведению в Государственном лесном<br />
фонде Республики Молдова. Кишинев, ЦЛЛИ, 1996. С. 83.<br />
Смирнова-Гараева Н.В. Редкие растения Днестра и его водоемов //Охрана природы Молдавии.<br />
Кишинев: Штиинца, 1975. Вып. 13. С. 88-98.<br />
Смирнова-Гараева Н.В. Водная растительность Днестра и ее хозяйственное значение. Кишинев:<br />
Штиинца, 1980. 136 с.<br />
Спрогис А.К., Страюма Л.В. Оценка использования производственных ресурсов сельскохозяйственных<br />
предприятий. Рига: Зинатне, 1989. 136 с.<br />
Срединский Н.К. Материалы для флоры Новороссийского края и Бессарабии. Одесса,<br />
1872-1873. 291 с.<br />
Степи Нижнего Днестра: богатство и нищета /Шабанова Г.А., Цуркану В.Ф, Изверская<br />
Т.Д., Держанский В.В., др. Кишинев, 2005. 48 с.<br />
Тимофеев В.П., Дылис Н.В. Лесоводство. М., 1953.<br />
Тищенков А.А. Некоторые сведения о редких птицах Среднего Приднестровья //Проблемы<br />
сохранения биоразнообразия Среднего и Нижнего Днестра. Тезисы Международной конференции.<br />
Кишинев: BIOTICA, 1998. С. 155-158.<br />
Тищенков А.А. Встречи некоторых редких птиц в Приднестровье в 2002 г. //Беркут.<br />
Украïнский орнiтологiчний журнал. Канiв-Чернiвцi, 2002. Т. 11, вып.2. С. 262-263.<br />
Тищенков А.А. Встречи некоторых редких птиц в Приднестровье в 2003 г //Беркут.<br />
Украïнский орнiтологiчний журнал. Канiв-Чернiвцi, 2004. Т. 13, вып. 1. С. 131-132.<br />
Тищенков А.А. Гнездовая орнитофауна «Кицканского леса» //Современные проблемы зоологии<br />
и экологии. Мат-лы Международн. конф. Одесса: Феникс, 2005. С. 289-292.<br />
Тищенков А.А. Распространение и численность хищных птиц, гнездящихся в Южном<br />
Приднестровье // Беркут. Украïнский орнiтологiчний журнал. Канiв-Чернiвцi, 2001. Т. 10,<br />
вып. 2. С. 207-209.<br />
Тищенков А.А., Аптеков А.А. Встречи некоторых редких птиц в Приднестровье в 2000-2001<br />
гг. //Беркут. Украïнский орнiтологiчний журнал. Канiв-Чернiвцi, 2001. Т. 10, вып. 2. С. 153-155.<br />
Тищенков А.А., Гороховский П.В., Стороженко А.А., Аптеков А.А., Молчанов Е.В. Встречи<br />
некоторых редких птиц в Приднестровье в 2004 г //Беркут. Украïнский орнiтологiчний<br />
журнал. Канiв-Чернiвцi, 2005. Т. 14, вып. 1. -С. 137-138.<br />
Тищенков А.А., Гороховский П.В., Стороженко А.А., Цуркан Л.Ф., Выродов А.Д. Встречи<br />
некоторых редких птиц в Приднестровье в 2005 г. //Беркут. Украïнский орнiтологiчний<br />
журнал. Канiв-Чернiвцi, 2005. Т. 14, вып. 2. С. 263-264.<br />
Тищенков А.А., Медведенко Д.В. Характер зимовки птиц на водоемах Южного Приднестровья<br />
в 1999/2000 гг. //Бранта: Сборник научных трудов Азово-Черноморской орнитологической<br />
станции. Мелитополь: Бранта-Симферополь: Сонат, 2001. Вып. 4. С. 137-141.<br />
Тищенков А.А., Филипенко С.И., Вакарчук О.Б., Мирошникова Д.В. Заметки о летнем<br />
населении птиц пойменных биотопов и береговых обрывов Нижнего Днестра //Академику<br />
Л.С. Бергу – 130 лет. Бендеры: Eco-TIRAS, 2006. С. 171-174.<br />
Тофан В.Е. Охрана отдельных видов земноводных и пресмыкающихся Молдавии. //<br />
Наземн. основы охр. природы и их преподавание в школе. Томск, 1970. C. 329-331.<br />
Тофан В.Е. Фауна земноводных и пресмыкающихся Молдавии: Дис. канд. биол. наук.<br />
Л.: ЛГУ, 1966. 350 с.<br />
Тофан В.Е. Экология и внутривидовая изменчивость зеленых лягушек Молдавии //<br />
Материалы конференции по итогам научно-исследовательской работы профессорскопреподавательского<br />
состава института за 1970 год. Кишинев: Редакционно-издательский отдел<br />
Академии наук Молдавской ССР, 1967. №1. С. 32-40.<br />
Тофан В.Е. Экология и распространение болотной черепахи в Молдавии //Материалы конференции<br />
по итогам научно-исследовательской работы профессорско-преподавательского<br />
состава института за 1970 год. Кишинев: Лумина, 1972. С. 129-130.
474<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Тофан В.Е. Экология и характер внутривидовой изменчивости жерлянок Молдавии //Ученые<br />
записки. Кишинев: Картя Молдовеняскэ, 1970. Т. XVII. С. 27-36.<br />
Турский М.К. Сообщение о состоянии лесов Бессарабии //Лесной журнал, 1875. Вып. 6,<br />
Тышкевич Г.Л. Охрана окружающей среды при интенсивном ведении сельского хозяйства.<br />
Кишинев, 1987. С. 170.<br />
Успенский Г.А. Фауна наземных позвоночных Молдавии и проблемы ее реконструкции.<br />
Кишинев: Картя Молдовеняскэ, 1972.<br />
Цуркан В.Ф. Змеи Молдовы. Проблемы охраны //Тез. докл. Всесоюз. совещ. по пробл. кадастра<br />
и уч. животного.мира. Уфа, 1989.<br />
Цуркан В.Ф. Состояние фауны бассейна реки Рэут //Mат. науч.-практ. конф. Экол. обстановка<br />
в бассейна. р. Рэут. Проблемы и перспективы. Кишинев, 1990. C. 56-62.<br />
Цуркану В.Ф. Состав и распределение герпетофауны в некоторых биотопах Молдовы //<br />
Известия АН РМ. 1993. № 2. C 39-43.<br />
Цуркану В.Ф. Днестровские склоны как рефугии редких видов //Мат. конф. Пробл. сохр.<br />
биоразнообраз. в среднем и нижнем течении Днестра. Кишинев, 1998. C 183.<br />
Цуркану В.Ф. Значения состояния лесных экотонов для сохранения герпетологического<br />
комплекса Днестровско-прутского междуречья //Mat.conf. ştiinţ.: Dezv. durabilă a sectorului<br />
Forestier al R. Moldova. Chişinău, 2002.<br />
Цуркану В.Ф. Современное состояние герпетофауны долины Днестра и ее видового разнообразия<br />
//Мат. конф. Эколого-эконом. Проблемы Днестра. Одесса, 1997. C. 30-31.<br />
Цуркану В.Ф. Состояние герпетофауны басейна Днестра за последние сто лет. //Мат. Междунар.<br />
конф.: Сохр. биоразазнообр. Бассейна Днестра. Кишинев, 1999. C. 248-250.<br />
Чиж А. Статистическое описание лесов Бессарабской области в 1861 г. //Записки Бессарабского<br />
областного статистического комитета. Кишинев, 1864. Т. 1.<br />
Шабанова Г.А. Растительность долины Днестра //Проблемы сохранения биоразнообразия<br />
Среднего и Нижнего Днестра. Тез. Международной конф. Кишинев, 1998. С. 190-193.<br />
Шабанова Г.А., Андреев А.В., Изверская Т.Д. Состояние природных пастбищных ресурсов<br />
и Республике Молдова, существующие тенденции и возможности. Электронная конференция<br />
LEAD–Виртуального центра по исследованиям и развитию.<br />
Шабанова Г.А., Изверская Т.Д. К проблеме устойчивости природных экосистем к изменению<br />
климата на примере степей республики Молдова //Труды XI съезда Русского географического<br />
общества. Сaнкт-Петербург, 2000. Том 2. С. 113-126.<br />
Шабанова Г.А., Изверская Т.Д. Анализ флоры сосудистых растений Нижнего Приднестровья<br />
//Сборник научных статей «Академику Л.С.Бергу – 125 лет». Бендеры, 2001. С. 44-50.<br />
Шабанова Г.А., Изверская Т.Д. Чувствительность природных растительных сообществ<br />
Молдовы к изменению климата //Климат Молдовы в XXI веке: проекции изменений, воздействий,<br />
откликов. Кишинев, 2004. С. 98-150.<br />
Шабанова Г.А., Изверская Т.Д. Оценка чувствительности редких видов флоры Молдовы<br />
к условиям глобального потепления климата // nternational Conference “Mitigation of the<br />
Natural an anthropogenic Hazards and Risk Impact on the Environment and Society”, Chişinău,<br />
6-7 October 2005. P. 68-72.<br />
Шабанова Г.А., Изверская Т.Д., Негру А.Г. Проблемы сохранения флористического и фитоценотического<br />
разнообразия Нижнего Приднестровья //Biodiversitatea vegetala a Republicii<br />
Moldova. Chişinău, 2001. P. 177-181.<br />
Шаларь В.М., Боля Л.Г., Яловицкая Н.И. Фитопланктон протоки Турунчук //Водоросли<br />
водоемов Молдавии. Кишинев: Штиинца, 1973. С. 73-88<br />
Шеренберг. Отчетная карта Бендерского уезда Бессарабской области, составленная при<br />
осмотре и приемке карабельных лесов. 1844. Центральный госуд. архив МССР.<br />
Шешницан С.С., Котомина Л.В. Жужелицы (Coleoptera, Carabidae) родов Calosoma и<br />
Carabus окрестностей г. Тирасполь //Геоэкологические и биоэкологические проблемы Северного<br />
Причерноморья. Тирасполь: Приднестр. гос. ун-т, 2009. С. 245-247.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
475<br />
Шешницан С.С., Котомина Л.В. Материалы по фауне и экологии водных и околоводных<br />
жесткокрылых (Coleoptera: Haliplidae, Noteridae, Dytiscidae, Helophoridae, Hydrophilidae,<br />
Carabidae) Нижнего Днестра //Бассейн реки Днестр: экологические проблемы и управление<br />
трансграничными природными ресурсами. Тирасполь, 2010. С. 296-298.<br />
Шмальгаузен М.И. Флора юго-западной России. Киев, 1886. 783 с<br />
Шмальгаузен М.И. Флора средней и южной России, Крыма и Северного Кавказа. Киев,<br />
1895. Т. 1. 468 с.; 1897. Т. 2. 750 с.<br />
Штирбу В.И. О ходе весенних и осенних миграций водоплавающих птиц в районе Кучурганского<br />
лимана //Миграции и практическое значение птиц Молдавии. Кишинев, 1980.<br />
С.110-119.<br />
Штирбу В.И. Современное состояние фауны водно-болотных птиц в Молдове и практические<br />
меры по ее увеличению //Экология и охрана птиц и млекопитающих в антропогенном<br />
ландшафте. Кишинев, 1992. С. 80-94.<br />
Штурм В. О лесах Бессарабии //Лесной журнал, 1896. Вып. 3.<br />
Эйтинген Г.Д. Лесоводство. М., 1953.<br />
Экономика сельского хозяйства /Под ред. Лопатиной О.Ф. М.: Колос, 1982. 367 с.<br />
Эрингис К. Принципы экологической оптимизации ландшафта //Формирование растительного<br />
покрова при оптимизации ландшафта. Вильнюс, 1979. С. 12-19.<br />
Эффективность использования ресурсов в сельском хозяйстве. М.: Агропромиздат,<br />
1986. 175с.<br />
Явкин А.В. Экономическая эффективность использования производственного потенциала<br />
в земледелии: на примере сельскохозяйственных предприятий республики Мордовия.<br />
Саранск: МГАУ, 1999. 176 с.
476<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Приложение 1.<br />
ОСНОВНЫЕ ХАРАКТЕРИСТИКИ ПОЧВ И ИХ РАСПРЕДЕЛЕНИЕ ИХ<br />
СЕЛьСКОХОЗЯЙСТВЕННЫМ ГРУППАМ<br />
(Рамсарский сайт «Нижний Днестр», территориальные административные<br />
единицы Правобережья)<br />
№ Коммуна* Агрогруппы почв S (га)<br />
1 Талмаза Черноземы обыкновенные, черноземы карбонатные М<br />
Черноземы обыкновенные ↓, черноземы карбонатные ↓<br />
Черноземы карбонатные ↓ ↓ + ↓ ↓ ↓<br />
Делювиальные и аллювиальные почвы<br />
Избыточно-увлажнённые почвы<br />
Аллювиальные солонцевато–засоленные почвы<br />
Деформированные почвы оползней<br />
2 Пуркарь Черноземы обыкновенные М<br />
Черноземы карбонатные<br />
Черноземы карбонатные ↓<br />
Черноземы карбонатные ↓ ↓ + ↓ ↓ ↓<br />
Лугово–чернозёмные почвы<br />
Аллювиальные луговые типичные почвы<br />
Аллювиальные луговые слоистые почвы<br />
Лугово–болотные и аллювиальные болотные почвы<br />
Деформированные почвы оползней.<br />
Действующие оползни<br />
Солонцы – солончаки, аллювиальные слитые почвы.<br />
3 Олэнешть Черноземы обыкновенные М<br />
Черноземы карбонатные мощные и среднемощные<br />
Черноземы карбонатные ↓<br />
Черноземы карбонатные ↓ ↓ + ↓ ↓ ↓<br />
Делювиальные почвы<br />
Заболоченные почвы<br />
Аллювиальные луговые почвы<br />
4 Попяска Черноземы обыкновенные, черноземы карбонатные<br />
(мощные)<br />
Черноземы обыкновенные, черноземы карбонатные ↓<br />
Черноземы обыкновенные, черноземы карбонатные ↓ ↓<br />
+ ↓ ↓ ↓<br />
Аллювиально–луговые почвы (солонцеватые и засоленные)<br />
Болотные легкоглинистые почвы<br />
Деформированные почвы оползней<br />
2347<br />
1253<br />
568<br />
2642<br />
264<br />
830<br />
11<br />
1163<br />
853<br />
173<br />
221<br />
63<br />
792<br />
114<br />
166<br />
109<br />
93<br />
109<br />
1109<br />
1311<br />
404<br />
324<br />
77<br />
63<br />
348<br />
845<br />
529<br />
825<br />
9<br />
3<br />
62<br />
Балл<br />
оценки<br />
64 – 82<br />
50 – 66<br />
18 – 43<br />
54 – 89<br />
23 – 84<br />
24 – 62<br />
11<br />
82<br />
71 – 64<br />
36 – 51<br />
43 – 26<br />
85 – 77<br />
85 – 51<br />
72 – 24<br />
23<br />
30<br />
0<br />
16 – 9<br />
74 – 82<br />
71 – 51<br />
57 – 41<br />
43 – 36<br />
89 – 76<br />
23 – 13<br />
77 – 17<br />
82 – 72<br />
67 – 57<br />
43 – 30<br />
37 – 33<br />
84 – 23<br />
0<br />
Гумус в слое<br />
1 м (т/га)
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
№ Коммуна* Агрогруппы почв S (га)<br />
5 Паланка Черноземы обыкновенные М и черноземы обыкновенные<br />
↓<br />
Черноземы карбонатные М<br />
Черноземы карбонатные ↓<br />
Черноземы карбонатные ↓ ↓ + ↓ ↓ ↓<br />
Аллювиальные луговые типичные солонцевато–засоленные.<br />
Лугово–чернозёмные почвы<br />
Почвы избыточного увлажнения<br />
6 Чобручи Черноземы обыкновенные М и лугово–чернозёмные<br />
почвы<br />
Черноземы обыкновенные ↓ + черноземы карбонатные<br />
↓<br />
Черноземы обыкновенные ↓ ↓<br />
Черноземы карбонатные ↓ ↓ + ↓ ↓ ↓ и деформированные<br />
почвы оползней<br />
Аллювиальные луговые слабосолончаковые и лугово–болотные<br />
почвы<br />
Действующие оползни<br />
7 Крокмаз Черноземы обыкновенные М и лугово–чернозёмные<br />
почвы<br />
Черноземы карбонатные М<br />
Черноземы карбонатные ↓<br />
Черноземы карбонатные ↓ ↓ + ↓ ↓ ↓<br />
Избыточно увлажнённые и болоно луговые<br />
Аллювиально–луговые слоистые засоленные почвы<br />
8 Рэскэнць Черноземы обыкновенные, черноземы карбонатные М<br />
Черноземы обыкновенные и черноземы карбонатные ↓<br />
Черноземы обыкновенные + черноземы карбонатные ↓ ↓<br />
+ ↓ ↓ ↓<br />
Аллювиально–луговые почвы<br />
Аллювиально–луговые засоленные почвы<br />
Болотные почвы.<br />
9 Тудора Черноземы обыкновенные М<br />
Черноземы карбонатные М<br />
Черноземы карбонатные ↓ + черноземы обыкновенные<br />
↓<br />
Черноземы карбонатные ↓ + ↓ ↓<br />
Черноземы карбонатные ↓ ↓ + ↓ ↓ ↓<br />
Деллювиальные лугово–чернозёмные почвы<br />
Луговые болтно – перегнойные<br />
Аллювиальные луговые тёмноцветные солонцевато–засоленные<br />
почвы<br />
Деформированные древнеоползневые<br />
514<br />
1065<br />
114<br />
49<br />
572<br />
40<br />
244<br />
1511<br />
917<br />
30<br />
772<br />
362<br />
4<br />
1468<br />
796<br />
233<br />
226<br />
77<br />
27<br />
1048<br />
224<br />
284<br />
313<br />
397<br />
1<br />
540<br />
818<br />
159<br />
358<br />
158<br />
38<br />
12<br />
1329<br />
4<br />
Балл<br />
оценки<br />
82 – 66<br />
71<br />
57<br />
43 – 30<br />
62 – 37<br />
54<br />
15 – 20<br />
71 – 82<br />
57 – 66<br />
33 – 40<br />
14 – 43<br />
18 – 46<br />
0<br />
82 –89<br />
71<br />
60<br />
26 – 49<br />
20<br />
24 – 48<br />
90 – 71<br />
66 – 57<br />
43 – 36<br />
86 – 34<br />
77 – 58<br />
27 – 23<br />
82<br />
64 – 71<br />
57 – 46<br />
50<br />
36 – 43<br />
64 – 85<br />
22<br />
25 – 40<br />
0<br />
477<br />
Гумус в слое<br />
1 м (т/га)<br />
300–340<br />
230–250<br />
300<br />
250-310<br />
270–310<br />
170<br />
310-320<br />
200
478<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
№ Коммуна* Агрогруппы почв S (га)<br />
10 Кырнэцень<br />
11 Грэдиница<br />
12 Полоп–<br />
Штюбей<br />
Черноземы выщелоченные, черноземы обыкновенные,<br />
черноземы карбонатные М<br />
Черноземы обыкновенные и черноземы карбонатные ↓<br />
Черноземы обыкновенные + черноземы карбонатные ↓ ↓<br />
+↓ ↓ ↓<br />
Делювиальные почвы.<br />
Аллювиальные луговые почвы разной степени солонцеватые<br />
и засолённые.<br />
Черноземы обыкновенные М + черноземы карбонатные<br />
М<br />
Черноземы обыкновенные ↓ и черноземы карбонатные<br />
↓<br />
Черноземы карбонатные ↓ ↓ + ↓ ↓ ↓<br />
Чернозёмы деллювиальные и аллювиальные.<br />
Избыточно–увлажнённые почвы<br />
Черноземы выщелоченные М и черноземы выщелоченные<br />
↓<br />
Черноземы обыкновенные, черноземы карбонатные М<br />
Черноземы обыкновенные и черноземы карбонатные ↓<br />
Черноземы обыкновенные + черноземы карбонатные ↓ ↓<br />
+ ↓ ↓ ↓<br />
Делювиальные почвы<br />
Болотные солонцевато–засоленные почвы<br />
Аллювиальные слитые солонцевато–засоленные почвы<br />
Деформированные почвы оползней<br />
944<br />
474<br />
612<br />
69<br />
423<br />
398<br />
112<br />
100<br />
723<br />
126<br />
50<br />
686<br />
384<br />
65<br />
22<br />
10<br />
428<br />
Балл<br />
оценки<br />
42 – 94<br />
57 – 40<br />
25 - 43<br />
76 – 18<br />
18 – 12<br />
64 – 82<br />
45 – 57<br />
38 – 43<br />
69 – 89<br />
18 – 83<br />
94 – 75<br />
64 – 82<br />
57 – 66<br />
25 – 43<br />
76 – 89<br />
12 – 14<br />
8 – 23<br />
195 0 - 22<br />
* Почвенные карты по коммуне Копанка отсутствуют.<br />
Обозначения: S – площадь;↓ – слабо, ↓ ↓ – средне и ↓ ↓ ↓ – сильно смытые, М – мощные почвы.<br />
Гумус в слое<br />
1 м (т/га)
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
479<br />
Приложение 2.<br />
ПОЧВЫ ЛЕВОБЕРЕЖьЯ РАМСАРСКОГО САЙТА «НИЖНИЙ ДНЕСТР»<br />
Почвы и занимаемые ими площади<br />
Таблица 1<br />
№ почв Наименование почв Балл<br />
Площадь<br />
га %<br />
1 2 3 4 5<br />
___ 1<br />
•<br />
Пойменная луговая типичная (зернистая) глинистая 86 1617 18,2<br />
___ 2<br />
• •<br />
Пойменная луговая типичная тяжелосуглинистая 86 144 1,6<br />
___ 3<br />
•<br />
Пойменная луговая типичная легкосуглинистая 69 970 11,0<br />
___ 4<br />
•<br />
Пойменная луговая типичная глубокосолонцеватосолончаковатая<br />
легкоглинистая<br />
52 229 2,6<br />
___ 5<br />
•<br />
Пойменная луговая слоистая глинистая 86 899 10,2<br />
___ 6<br />
•<br />
Пойменная луговая слоистая глинистая, подстилаемая опесчаненным<br />
суглинком<br />
86 14 0,2<br />
___ 7<br />
•<br />
Пойменная луговая слоистая легкоглинистая 86 484 5,5<br />
___ 8<br />
• •<br />
Пойменная луговая слоистая тяжелосуглинистая 86 1435 16,1<br />
___ 9<br />
• •<br />
Пойменная луговая слоистая оглеенная тяжелосуглинистая 56 230 2,6<br />
___ 10<br />
• •<br />
Пойменная луговая слоистая тяжелосуглинистая, подстилаемая<br />
опесчаненным тяжелым суглинком и глиной<br />
86 166 1,9<br />
___ 11<br />
o Пойменная луговая слоистая суглинистая 78 878 9,9<br />
12 a<br />
___<br />
o Пойменная луговая слоистая легкосуглинистая 72 104 1,2<br />
12<br />
___<br />
o<br />
Пойменная луговая слоистая легкосуглинистая, подстилаемая<br />
тяжелым суглинком и глиной<br />
69 644 7,3<br />
13<br />
___<br />
o Пойменная луговая слоистая супесчаная 69 29 0,3<br />
___ 14<br />
•<br />
___ 15<br />
•<br />
___ 16<br />
•<br />
___ 17<br />
•<br />
___ 18<br />
•<br />
Пойменная луговая слоистая солончаковатая глинистая 40 14 0,2<br />
Пойменная луговая слоистая глубокосолончаковатая глинистая<br />
Пойменная луговая слоистая слабосолончаковатая глубокосолонцеватая<br />
глинистая<br />
Пойменная луговая слоистая глинистая с близким залеганием<br />
грунтовых вод<br />
69 53 0,6<br />
40 275 3,1<br />
78 253 2,8<br />
Пойменная луговая болотная глинистая 40 56 0,6
480<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
№ почв Наименование почв Балл<br />
Площадь<br />
га %<br />
1 2 3 4 5<br />
___ 19<br />
• •<br />
Пойменная луговая иловато-болотная тяжелосуглинистая 40 122 1,4<br />
___ 20<br />
•<br />
Пойменная луговая иловато-болотная глинистая 40 195 2,2<br />
___ 21<br />
o<br />
Пойменная луговая слоистая слабосолончаковатая слабосолонцеватая<br />
суглинистая<br />
40 12 0,2<br />
22 Болото 5 0,1<br />
23 Озеро 12 0,2<br />
ИТОГО: 8840
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
ПОЧВЫ<br />
дельты Нижнего Днестра Приднестровья:<br />
исходное распределение почвенных контуров<br />
Кременчуг Турунчук<br />
Примечание: цифры на карте соответствуют номерам почв в таблице 1.<br />
Рисунок 1.1.<br />
481
482<br />
ПОЧВЫ<br />
распределение почвенных контуров в результате<br />
мелиоративной реконструкции<br />
Кременчуг Турунчук<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Примечание: цифры на карте соответствуют номерам почв в таблице 1.<br />
Рисунок 1.2.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
ПОЧВЕННОЕ<br />
зонирования дельты нижнего Днестра Приднестровья<br />
по хозяйственной деятельности<br />
Кременчуг Турунчук<br />
1 – возможно широкое сельскохозяйственное производство; 2 – ограниченная сельскохозяйственная деятельность;<br />
3 – охраняемые природные образования; Т1 - 6 – точки мониторинговых наблюдений<br />
Рисунок 1.3.<br />
483
484<br />
Вид<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
РЕДКИЕ ВИДЫ ВЫСШИХ РАСТЕНИЙ<br />
Охраняемые<br />
законом<br />
(1996-1998)<br />
Красная<br />
книга Молдовы<br />
(2001)<br />
Операционный<br />
Список<br />
Списки<br />
Бернской<br />
конвенции<br />
Приложение 3.1.<br />
КраснаякнигаЕвропы<br />
Красный<br />
список<br />
МСОП<br />
(2010)<br />
Achillea coarctata Poir.<br />
Achillea ochroleuca Ehrh.<br />
IV +<br />
Adonis vernalis L. III +<br />
Allium paniculatum L. +<br />
Amygdalus nana L. II<br />
Asparagus officinalis L. II +<br />
Asparagus pseudoscaber<br />
Grec.<br />
IV<br />
Asparagus tenuifolius Lam. II +<br />
Astragalus albidus Waldst.<br />
et Kit.<br />
IV +<br />
Astragalus dasyanthus Pall. IV VU + + +<br />
Astragalus ponticus Pall. +<br />
Astragalus pubiflorus DC. IV VU +<br />
Bellevalia sarmatica (Georgi)<br />
Woronow<br />
II CR +<br />
Berberis vulgaris L. +<br />
Carex acuta L. +<br />
Carex caryophyllea Latourr. +<br />
Carex pseudocyperus L. +<br />
Cerastium ucrainicum Pacz.<br />
ex Klok.<br />
Chamaecytisus ruthenicus<br />
IV +<br />
(Fisch. ex Woloszcz.)<br />
Klaskova<br />
II +<br />
Chrysaspis aurea (Poll.)<br />
Greene<br />
+<br />
Clematis vitalba L. +<br />
Colchicum triphyllum<br />
G.Kunze<br />
II EN +<br />
Convolvulus lineatus L. II VU +<br />
Crambe tataria Sebeok II EN +<br />
Crocus reticulatus Stev. ex<br />
Adams<br />
II +<br />
Cyperus glomeratus L. +<br />
Dorycnium herbaceum Vill.<br />
Echinops ruthenicus Bieb.<br />
+<br />
Epipactis purpurata Smith IV VU +
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Вид<br />
Охраняемые<br />
законом<br />
(1996-1998)<br />
Красная<br />
книга Молдовы<br />
(2001)<br />
Операционный<br />
Список<br />
Списки<br />
Бернской<br />
конвенции<br />
КраснаякнигаЕвропы<br />
485<br />
Красный<br />
список<br />
МСОП<br />
(2010)<br />
Erodium ciconium (L.)<br />
L`Her.<br />
+<br />
Euonymus nana Bieb. III-IV VU +<br />
Filipendula ulmaria (L.)<br />
Maxim.<br />
+<br />
Frangula alnus Mill. +<br />
Goniolimon besserianum<br />
(Schult.) Kusn.<br />
IV<br />
Haplophyllum suaveolens<br />
(DC.) G.Don fil.<br />
+<br />
Helichrysum arenarium (L.)<br />
Moench<br />
II +<br />
Hippuris vulgaris L. +<br />
Hyacinthella leucophaea<br />
(C.Koch) Schur<br />
VIII +<br />
Hydrocharis morsus-ranae L. +<br />
Iris pumila L. VIII +<br />
Iris variegata L. VIII +<br />
Limonium platyphyllum<br />
Lincz.<br />
+<br />
Linum nervosum Waldst. et<br />
Kit.<br />
+<br />
Medicago rigidula (L.) All. +<br />
Nymphaea alba L. II EN +<br />
Nymphoi<strong>de</strong>s peltata<br />
(S.G.Gmel.) O.Kuntze<br />
II +<br />
Ornithogalum boucheanum<br />
(Kunth) Aschers.<br />
VIII +<br />
Ornithogalum kochii Parl. +<br />
Ornithogalum refractum<br />
Schlecht.<br />
VIII +<br />
Petasites hybridus (L.)<br />
Gaertn., Mey. et Scherb.<br />
II +<br />
Pleconax conica (L.)<br />
Sourkova<br />
+<br />
Potamogeton gramineus L. +<br />
Potamogeton lucens L. +<br />
Potamogeton natans L. +<br />
Pulsatilla montana (Hoppe)<br />
Reichenb.<br />
IV +<br />
Pulsatilla ucrainica (Ugr.)<br />
Wissjul.<br />
+ + + +<br />
Pyrus elaeagrifolia Pall. II-IV EN +<br />
Reseda inodora Reichenb. +
486<br />
Вид<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Охраняемые<br />
законом<br />
(1996-1998)<br />
Красная<br />
книга Молдовы<br />
(2001)<br />
Операционный<br />
Список<br />
Списки<br />
Бернской<br />
конвенции<br />
КраснаякнигаЕвропы<br />
Красный<br />
список<br />
МСОП<br />
(2010)<br />
Salvia nutans L.<br />
Salvinia natans (L.) All. II EN + + + +<br />
Scorzonera ensifolia Bieb. +<br />
Scorzonera mollis Bieb. IV +<br />
Seseli tortuosum L. II +<br />
Sisymbrium polymorphum<br />
(Murr.) Roth<br />
+<br />
Sorbus torminalis (L.) Crantz VIII +<br />
Spiro<strong>de</strong>la polyrhyza (L.)<br />
Schleid.<br />
+<br />
Sternbergia colchiciflora<br />
Waldst. et Kit.<br />
II EN +<br />
Stipa lessingiana Trin. et<br />
Rupr.<br />
VIII +<br />
Stipa pennata L. VIII +<br />
Stipa pulcherrima C.Koch VIII +<br />
Stipa tirsa Stev. +<br />
Stipa ucrainica P.Smirn. VIII +<br />
Tamarix ramosissima Le<strong>de</strong>b. +<br />
Tanacetum o<strong>de</strong>ssanum<br />
(Klok.) Tzvel.<br />
+<br />
Trapa natans L.<br />
Trinia multicaulis (Poir.)<br />
Schischk.<br />
II CR + + + +<br />
Typha laxmannii Lepech. IV<br />
Utricularia vulgaris L. III<br />
Valerianella coronata (L.) DC. +<br />
Vallisneria spiralis L. III +<br />
Veratrum nigrum L. II +<br />
Verbascum phoeniceum L. +<br />
Viburnum opulus L. VIII +<br />
Vincetoxicum intermedium<br />
Taliev<br />
+ +<br />
Viola montana L. +<br />
Vitis sylvestris C.C.Gmel. II-III EN +
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Приложение 3.2.<br />
РЕДКИЕ ВИДЫ ЖИВОТНЫХ<br />
Таблица 1.<br />
Насекомые.<br />
Красный<br />
список<br />
МСОП<br />
(2010)<br />
Директива<br />
ЕС по местообитаниям,Приложение<br />
IV<br />
Директива<br />
ЕС по местообитаниям,Приложение<br />
II<br />
Списки<br />
Бернской<br />
конвенции<br />
Красная<br />
книга Европы<br />
Операционный<br />
Список<br />
Красная книга<br />
Молдовы<br />
(2001)<br />
Охраняемые<br />
законом<br />
(1996-1998)<br />
Вид<br />
Aglais urticae L. +<br />
Ameles <strong>de</strong>color Charp. +<br />
Anax imperator Leach +<br />
Anoplius samariensis Pall. +<br />
487<br />
Apatura metis Freyer + LR II IV<br />
Aromia moschata L. +<br />
Ascalaphus macaronius<br />
II<br />
(Scop.)<br />
1 CR<br />
Bombus argillaceus (Scop.) EN +<br />
Bombus ru<strong>de</strong>ratus F. +<br />
Bombus schrencki F.Mor. +<br />
Callimorpha<br />
III VU II<br />
quadripunctaria (Poda)<br />
Calosoma sycophanta L. II CR<br />
Carabus clathratus L. III EN<br />
Carabus ullrichi Germ. +<br />
Catocala sponsa L. +<br />
Cerambyx cerdo (L.) III EN II II IV VU<br />
Coenagrion mercuriale<br />
CR + II II NT<br />
Charp.<br />
Elater ferrugineus (L.) III EN<br />
Emus hirtus L. +<br />
Formica rufa L. + NT
488<br />
Красный<br />
список<br />
МСОП<br />
(2010)<br />
Директива<br />
ЕС по местообитаниям,Приложение<br />
IV<br />
Директива<br />
ЕС по местообитаниям,Приложение<br />
II<br />
Списки<br />
Бернской<br />
конвенции<br />
Красная<br />
книга Европы<br />
Операционный<br />
Список<br />
Красная книга<br />
Молдовы<br />
(2001)<br />
Охраняемые<br />
законом<br />
(1996-1998)<br />
Вид<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Gomphus flavipes Pz. + II<br />
Gymnopleurus mopsus<br />
+<br />
Pall.<br />
Iphicli<strong>de</strong>s podalirius (L.) III VU<br />
Jalla dumosa (L.) +<br />
Lepti<strong>de</strong>a morsei Fenton + CR<br />
Leucorrhinia pectoralis<br />
II<br />
Charp.<br />
Lucanus cervus (L.) III EN III II<br />
Lycaena dispar Haworth I II IV NT<br />
Lycaena virgaureae L. LR<br />
Maculinea arion L. + EN II IV NT<br />
Mantis religiosa (L.) III EN<br />
Melitaea diamina Lang. +<br />
Morimus finereus<br />
III EN II VU<br />
(Mulsant)<br />
Nymphalis xanthomelas<br />
+ VU<br />
Esp.<br />
Onconotus servillei (F.-<br />
VU<br />
v.-W.)<br />
Oryctes nasicornis (L.) III EN<br />
Osmo<strong>de</strong>rma eremita Scop. + II II IV VU<br />
Papilio machaon (L.) II CR<br />
Polyommatus amandus<br />
+<br />
Schn.<br />
Pontia chloridice Hb. +<br />
Protaetia aeruginosa Drury +<br />
Purpuricenus kaehleri L. +<br />
Saga pedo (Pall) II CR II IV VU
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Красный<br />
список<br />
МСОП<br />
(2010)<br />
Директива<br />
ЕС по местообитаниям,Приложение<br />
IV<br />
Директива<br />
ЕС по местообитаниям,Приложение<br />
II<br />
Списки<br />
Бернской<br />
конвенции<br />
Красная<br />
книга Европы<br />
Операционный<br />
Список<br />
Красная книга<br />
Молдовы<br />
(2001)<br />
Охраняемые<br />
законом<br />
(1996-1998)<br />
Вид<br />
Saturnia pyri (Denis et<br />
III EN<br />
Schiff.)<br />
Satyrium pruni L. +<br />
Satyrium spini Schiff. +<br />
Satyrium w-album Knoch. +<br />
Scolia hirta Schranck +<br />
Scolia maculata (Drury) III EN<br />
Thecla betulae L. +<br />
Xylocopa valga Gerst. III EN<br />
Xylocopa violacea L. +<br />
Zerynthia polyxena (Den.<br />
II CR II IV<br />
et Sch.)<br />
Таблица 2.<br />
Амфибии и рептилии.<br />
Красный<br />
список<br />
МСОП<br />
(2010<br />
Директива ЕС<br />
по местообитаниям,Приложение<br />
IV<br />
Директива ЕС<br />
по местообитаниям,Приложение<br />
II<br />
Списки<br />
Бернской<br />
конвенции<br />
Красная<br />
книга<br />
Европы<br />
Операционный<br />
Список<br />
Красная<br />
книга<br />
Молдовы<br />
(2001)<br />
Охраняемые<br />
законом<br />
(1996-1998)<br />
Вид<br />
Bufo viridis Laur. + +<br />
Coluber caspius Nagy III EN III NT + + + NT<br />
Coronella austriaca Laur. IV EN VI VU + + + VU<br />
Emys orbicularis L. IV IV NT + + NT<br />
Hyla arborea L. + +<br />
Lacerta agilis L. + +<br />
Lacerta viridis Laur. + +<br />
489
490<br />
Красный<br />
список<br />
МСОП<br />
(2010<br />
Директива ЕС<br />
по местообитаниям,Приложение<br />
IV<br />
Директива ЕС<br />
по местообитаниям,Приложение<br />
II<br />
Списки<br />
Бернской<br />
конвенции<br />
Красная<br />
книга<br />
Европы<br />
Операционный<br />
Список<br />
Красная<br />
книга<br />
Молдовы<br />
(2001)<br />
Охраняемые<br />
законом<br />
(1996-1998)<br />
Вид<br />
Natrix tessellata Laur. + +<br />
Pelobates fuscus CR IV + +<br />
Bombina bombina V + +<br />
Triturus cristatus Laur. VIII + + +<br />
Triturus vulgaris L. +<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
III EN III + +<br />
Zamenis longissimus<br />
Laur.<br />
Таблица 3.<br />
Редкие виды птиц.<br />
Красный<br />
список МСОП<br />
(2010<br />
Охраняемые<br />
Списки Списки Директива<br />
Красная книга Операционный<br />
Вид<br />
законом<br />
Бернской Боннской ЕС об охране<br />
Молдовы (2001) Список<br />
(1996-1998)<br />
конвенции конвенции птиц<br />
Accipiter brevipes L. VII + +<br />
Accipiter gentilis L. V + + +<br />
Accipiter nisus L. V + + +<br />
Acrocephalus arundinaceus<br />
+<br />
L.<br />
Acrocephalus palustris<br />
+<br />
Bechst.<br />
Acrocephalus schoenobaenus<br />
+<br />
L.<br />
Acrocephalus scirpaceus<br />
+<br />
Herm.<br />
Actitis hypoleucos L. + +<br />
Aegithalos caudatus L. VII +<br />
Alauda arvensis L. AII/22
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Красный<br />
список МСОП<br />
(2010<br />
Директива<br />
ЕС об охране<br />
птиц<br />
Списки<br />
Боннской<br />
конвенции<br />
Списки<br />
Бернской<br />
конвенции<br />
Операционный<br />
Список<br />
Красная книга<br />
Молдовы (2001)<br />
Охраняемые<br />
законом<br />
(1996-1998)<br />
Вид<br />
Alcedo atthis L. V + +<br />
Anas acuta L. AII/1<br />
Anas clypeata L. AII/1<br />
Anas crecca L. AII/1<br />
Anas penelope L. AII/1<br />
Anas platyrhynchos L. AII/1<br />
Anas querquedula L. AII/1<br />
Anas strepera L. AII/1<br />
Anser albifrons Scop. + AII/2<br />
Anser anser L. + AII/1<br />
Anser erythropus L.I + + VU<br />
Anser fabalis Lath. + AII/1<br />
Anthus campestris L. +<br />
Anthus pratensis L. +<br />
Anthus trivialis L. +<br />
Aquila chrysaetos L. II + + + +<br />
Aquila clanga Pall. II + + + + VU<br />
Aquila pomarina Brehm. II + + + +<br />
Ar<strong>de</strong>a cinerea L.<br />
Ar<strong>de</strong>a purpurea L. IV + + +<br />
Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s Scop. IV + + +<br />
Asio flammeus Pont. III + + +<br />
Asio otus L. VII + +<br />
Athene noctua Scop. VIII + +<br />
Aythya ferina L. AII/1<br />
Aythya fuligula L. AII/1<br />
Aythya marila L. AII/2<br />
Aythya nyroca Guld. + NT<br />
Bombycilla garrulus L. +<br />
491
492<br />
Красный<br />
список МСОП<br />
(2010<br />
Директива<br />
ЕС об охране<br />
птиц<br />
Списки<br />
Боннской<br />
конвенции<br />
Списки<br />
Бернской<br />
конвенции<br />
Операционный<br />
Список<br />
Красная книга<br />
Молдовы (2001)<br />
Охраняемые<br />
законом<br />
(1996-1998)<br />
Вид<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Botaurus stellaris L. IV + + +<br />
Branta ruficollis Pall. V + + + VU B2ab(iii)<br />
Bucephala clangula L. AII/2<br />
Buteo buteo L. VIII + + +<br />
Buteo lagopus Pont. VIII + + +<br />
Calidris alpina L. + +<br />
Calidris ferruginea Pont. + +<br />
Calidris minuta Leisl. + +<br />
Caprimulgus europaeus L. VII + +<br />
Carduelis cannabina L. +<br />
Carduelis carduelis L. +<br />
Carduelis chloris L. +<br />
Carduelis spinus L. +<br />
Certhia familiaris L. +<br />
Charadrius dubius Scop. + +<br />
Chlidonias hybridus Pall. +<br />
Chlidonias leucopterus<br />
+ +<br />
Temm.<br />
Chlidonias niger L. + +<br />
Ciconia ciconia L. VIII + + +<br />
Ciconia nigra L. II + + + +<br />
Circus aeruginosus L. IV + + +<br />
Circus cyaneus L. III + + + +<br />
Circus pygargus L. II + + + +<br />
Coccothraustes<br />
+<br />
coccothraustes L.<br />
Columba livia Gmell. AII/1<br />
Columba oenas L. IV + + AII/2<br />
Columba palumbus L. VIII + AII/1<br />
Coracias garrulus L. VIII + + + NT
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Красный<br />
список МСОП<br />
(2010<br />
Директива<br />
ЕС об охране<br />
птиц<br />
Списки<br />
Боннской<br />
конвенции<br />
Списки<br />
Бернской<br />
конвенции<br />
Операционный<br />
Список<br />
Красная книга<br />
Молдовы (2001)<br />
Охраняемые<br />
законом<br />
(1996-1998)<br />
Вид<br />
Corvus corax L. VII +<br />
Corvus cornix L. AII/2<br />
Corvus frugilegus L. AII/2<br />
Corvus monedula L. AII/2<br />
Coturnix coturnix L. + AII/2<br />
Crex crex L. VII + + + + NT<br />
Cygnus cygnus L. IV + + + +<br />
Cygnus olor Gmel. IV + + + AII/2<br />
Delichon urbica L. +<br />
Dendrocopos major L. +<br />
Dendrocopos medius L. +<br />
Dendrocopos minor +<br />
Dendrocopos syriacus Gengl<br />
+<br />
et Ehrenb.<br />
Egretta alba L. II + + +<br />
Egretta garzetta L. +<br />
Emberiza citrinella L. +<br />
Emberiza schoeniclus L. +<br />
Erithacus rubecula L. +<br />
Falco cherrug Gray II + + + + EN<br />
Falco columbarius Tunst. V + +<br />
Falco peregrinus Tunst. V + + +<br />
Falco subbuteo L. VII + + +<br />
Falco tinnunculus L. VIII + + +<br />
Falco vespertinus L. IV + + + NT<br />
Ficedula albicollis Temm. +<br />
Ficedula hypoleuca Pall. +<br />
Ficedula parva Bechst. +<br />
Fulica atra L. + AII/1<br />
Gallinago gallinago L. +<br />
493
494<br />
Красный<br />
список МСОП<br />
(2010<br />
Директива<br />
ЕС об охране<br />
птиц<br />
Списки<br />
Боннской<br />
конвенции<br />
Списки<br />
Бернской<br />
конвенции<br />
Операционный<br />
Список<br />
Красная книга<br />
Молдовы (2001)<br />
Охраняемые<br />
законом<br />
(1996-1998)<br />
Вид<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Gallinago media Lath. + + AII/1 NT<br />
Gallinula chloropus L. AII/2<br />
Garrulus glandarius L. AII/2<br />
Gavia arctica L. + +<br />
Gavia stellata Pont. IV + + +<br />
Haliaeetus albicilla L. II + + + + NT<br />
Hieraaetus pennatus Gmel. II + + + +<br />
Himantopus himantopus L. + +<br />
Hippolais icterina Vieill. +<br />
Hirundo rustica L. +<br />
Ixobrychus minutus L. + +<br />
Jynx torquilla L. +<br />
Lanius collurio L. +<br />
Lanius excubitor L. +<br />
Lanius minor Gmel. +<br />
Lanius senator L. +<br />
Larus argentatus Pont. AII/2 AII/2<br />
Larus canus L. AII/2<br />
Larus fuscus L. AII/2<br />
Larus ridibundus L. AII/2<br />
Limosa limosa L. + AII/2 NT<br />
Locustella fluviatilis Wolf +<br />
Locustella luscinioi<strong>de</strong>s Savi +<br />
Locustella naevia Bodd. +<br />
Luscinia luscinia L. +<br />
Luscinia svecica L. +<br />
Lymnocryptes minimus<br />
+ AII/1<br />
Brunn.<br />
Mergus albellus L. +<br />
Mergus merganser L. V + AII/2
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Красный<br />
список МСОП<br />
(2010<br />
Директива<br />
ЕС об охране<br />
птиц<br />
Списки<br />
Боннской<br />
конвенции<br />
Списки<br />
Бернской<br />
конвенции<br />
Операционный<br />
Список<br />
Красная книга<br />
Молдовы (2001)<br />
Охраняемые<br />
законом<br />
(1996-1998)<br />
Вид<br />
Merops apiaster L. + +<br />
Miliaria calandra L.<br />
Milvus migrans Bodd. V + + +<br />
Motacilla alba L. +<br />
Motacilla flava L. +<br />
Muscicapa striata Pall. +<br />
Numenius arquata L. + AII/2 NT<br />
Nycticorax nycticorax L. +<br />
Oenanthe oenanthe L. +<br />
Oriolus oriolus L. +<br />
Otus scops L. IV + +<br />
Pandion haliaetus L. II + + + +<br />
Panurus biarmicus L. VII + +<br />
Parus caeruleus L. +<br />
Parus major L. +<br />
Parus palustris L. +<br />
Pelecanus onocrotalus L. IV + + + +<br />
Perdix perdix L. AII/1<br />
Pernis apivorus L. III + + + +<br />
Phalacrocorax carbo L.<br />
Phalacrocorax pygmeus Pall.I + NT<br />
Phasianus colchicus L. VIII + AII/1<br />
Philomachus pugnax L. + AII/2<br />
Phoenicurus ochruros Gmel. +<br />
Phoenicurus phoenicurus L. +<br />
Phylloscopus collybita Vieill. +<br />
Phylloscopus sibilatrix<br />
+<br />
Bechst.<br />
Phylloscopus trochilus L. +<br />
Pica pica L. AII/2<br />
495
496<br />
Красный<br />
список МСОП<br />
(2010<br />
Директива<br />
ЕС об охране<br />
птиц<br />
Списки<br />
Боннской<br />
конвенции<br />
Списки<br />
Бернской<br />
конвенции<br />
Операционный<br />
Список<br />
Красная книга<br />
Молдовы (2001)<br />
Охраняемые<br />
законом<br />
(1996-1998)<br />
Вид<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Picus canus Gmel. +<br />
Platalea leucorodia L. II + + + +<br />
Plegadis falcinellus L. II + + + +<br />
Podiceps cristatus L.<br />
Podiceps nigricollis<br />
Porzana parva Scop. + +<br />
Porzana pusilla Pall. + +<br />
Prunella modularis L. +<br />
Rallus aquaticus L. AII/2<br />
Rallus porzana L. + +<br />
Regulus regulus L. +<br />
Remiz pendulinus L. VIII +<br />
Riparia riparia L. VIII + +<br />
Saxicola rubetra L. +<br />
Saxicola torquata L. +<br />
Scolopax rusticola L. + AII/1<br />
Sitta europaea L. +<br />
Sterna caspia Pall. + +<br />
Sterna hirundo L. +<br />
Streptopelia <strong>de</strong>caocto Friv. AII/2<br />
Streptopelia turtur L. +<br />
Strix aluco L. VIII + +<br />
Strix uralensis Pall. V +<br />
Sturnus vulgaris L. AII/2<br />
Sylvia atricapilla L. +<br />
Sylvia borin Dodd. +<br />
Sylvia communis Lath. +<br />
Sylvia curruca L. +<br />
Sylvia nisoria Bechst. +
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Красный<br />
список МСОП<br />
(2010<br />
Директива<br />
ЕС об охране<br />
птиц<br />
Списки<br />
Боннской<br />
конвенции<br />
Списки<br />
Бернской<br />
конвенции<br />
Операционный<br />
Список<br />
Красная книга<br />
Молдовы (2001)<br />
Охраняемые<br />
законом<br />
(1996-1998)<br />
Вид<br />
Tachybaptus ruficollis Pall. VII + +<br />
Tadorna tadorna L. V + +<br />
Tringa erythropus Pall. + AII/2<br />
Tringa glareola L. + +<br />
Tringa nebularia Gunn. + AII/2<br />
Tringa ochropus L. + +<br />
Tringa stagnatilis Bechst. + +<br />
Tringa tоtanus L. + AII/2<br />
Troglodytes troglodytes L. +<br />
Turdus iliacus L. AII/2<br />
Turdus merula L. AII/2<br />
Turdus philomelos Brehm AII/2<br />
Turdus pilaris L. AII/2<br />
Turdus viscivorus L. AII/2<br />
Upupa epops L. VIII + +<br />
Vanellus vanellus L. + AII/2<br />
Таблица 4.<br />
Редкие виды млекопитающих.<br />
Красный<br />
список<br />
МСОП<br />
(2010)<br />
Директива<br />
ЕС по местообитаниям,Приложение<br />
IV<br />
Директива<br />
ЕС по местообитаниям,Приложение<br />
II<br />
Списки<br />
Боннской<br />
конвенции<br />
Списки<br />
Бернской<br />
конвенции<br />
Красная<br />
книга<br />
Европы<br />
Операционный<br />
Список<br />
Красная<br />
книга<br />
Молдовы<br />
(2001)<br />
Охраняемые<br />
законом<br />
(1996-1998)<br />
Вид<br />
Capreolus capreolus L. VIII +<br />
Cervus elaphus L. VIII +<br />
Cricetus cricetus L. + +<br />
497
498<br />
Красный<br />
список<br />
МСОП<br />
(2010)<br />
Директива<br />
ЕС по местообитаниям,Приложение<br />
IV<br />
Директива<br />
ЕС по местообитаниям,Приложение<br />
II<br />
Списки<br />
Боннской<br />
конвенции<br />
Списки<br />
Бернской<br />
конвенции<br />
Красная<br />
книга<br />
Европы<br />
Операционный<br />
Список<br />
Красная<br />
книга<br />
Молдовы<br />
(2001)<br />
Охраняемые<br />
законом<br />
(1996-1998)<br />
Вид<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Eptesicus serotinus<br />
IV + + +<br />
Schreber<br />
Erinaceus europaeus L. VIII + +<br />
Felis silvestris Forster III + + + +<br />
Lutra lutra L. III + + + + +<br />
Martes foina Erxleben VIII +<br />
Martes martes L. IV + + + +<br />
Meles meles L. VIII + + +<br />
Mustela erminea L. IV + + +<br />
Mustela lutreola L. II + + + + +<br />
Mustela nivalis L. VIII +<br />
Mustela putorius L. VIII +<br />
Myotis bechsteinii Kuhl IV + + + + + + + +<br />
Myotis dasycneme Boie IV + + + + + + +<br />
Myotis daubentonii Kuhl IV + + + +<br />
Myotis mystacinus Kuhl + + +<br />
Nyctalus lasiopterus<br />
II + + + + + + +<br />
Schreber<br />
Nyctalus leisleri Kuhl IV + + +<br />
Nyctalus noctula Schreber IV + + +<br />
Ondatra zibethicus L. VIII<br />
Pipistrellus kuhlii Kuhl + + +<br />
Pipistrellus nathusii<br />
IV + + +<br />
Keyserling et Blasius<br />
Pipistrellus pipistrellus<br />
+ + +<br />
Schreber
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Красный<br />
список<br />
МСОП<br />
(2010)<br />
Директива<br />
ЕС по местообитаниям,Приложение<br />
IV<br />
Директива<br />
ЕС по местообитаниям,Приложение<br />
II<br />
Списки<br />
Боннской<br />
конвенции<br />
Списки<br />
Бернской<br />
конвенции<br />
Красная<br />
книга<br />
Европы<br />
Операционный<br />
Список<br />
Красная<br />
книга<br />
Молдовы<br />
(2001)<br />
Охраняемые<br />
законом<br />
(1996-1998)<br />
Вид<br />
Pipistrellus pygmaeus<br />
+ + +<br />
Leach<br />
Plecotus austriacus Fischer + + +<br />
Rhinolophus hipposi<strong>de</strong>ros<br />
IV + + + + + +<br />
Bechstein<br />
Sorex europaea L. IV +<br />
1. В приложении даны общепринятые обозначения с поправкой на современную терминологию: II (CR в международном обозначении)<br />
– вид под критической угрозой исчезновения (specie сritic periciltată); III (EN) – вид в опасном состоянии (specie periclitată);<br />
IV (VU) – уязвимый (specie vulnerabilă); V (NE)– вид не оцененный (specie ne<strong>de</strong>terminatã); VI (Lr/NT) - вид в состоянии<br />
близком к угрожаемому (specie cu risc scăzut); VII (DD) – с недостатком данных (specie insuficient cunoscutã); VIII (LC) – вид,<br />
вызывающий наименьшие опасения (specie nepericlitatã).<br />
2→AII/1 – Приложение 1 AII/2 – Приложение 2, и так далее<br />
499
500<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Приложение 4.1.<br />
ХАРАКТЕРИСТИКА ОСНОВНЫХ ЛЕСОВ САЙТА «НИЖНИЙ ДНЕСТР»<br />
(Правобережье)<br />
Таблица 1.<br />
Список урочищ лесного фонда, находящегося в ведении Агентства “Молдсильва”<br />
№ п/п Лесничество Лесное урочище Входящие квартала Площадь, га<br />
1 Олэнешть Чобурчиу 1-2 89,2<br />
2 Олэнешть Стынка 3-4 119,5<br />
3 Олэнешть Чобурчиу де мунте 5-23 954,3<br />
4 Олэнешть Палий 30-33 140,3<br />
5 Олэнешть Олэнешть 38-43 406,6<br />
6 Олэнешть Ымпарэтеаска 44-47 248<br />
7 Олэнешть Байбол 57 19<br />
8 Олэнешть Котул Крокмазулуй 53 27,5<br />
9 Олэнешть Паланка 61-65 143,9<br />
10 Талмаза Грэдина Турчеаскэ 3-5 212<br />
11 Талмаза Копака-Леунтеа 6-39 1920,6<br />
12 Талмаза Стынка Талмаз 40-43 171,8<br />
13 Талмаза Валеа Стыней 44-49 273,2<br />
14 Талмаза Туфа 50, 51 70,8<br />
15 Талмаза Моара Веке 52-53 79,2<br />
16 Талмаза Лунка Талмаз 58-73 1126<br />
17 Талмаза Валеа Мошулуй 74-77 251,2<br />
18 Талмаза Деалул Тетий 78 5,3<br />
19 Талмаза Валя микэ 79 7,5<br />
20 Талмаза Кулмея Тетий 80 5,7<br />
21 Талмаза Валя Тетий 81-86 279,2<br />
22 Талмаза Перий 88 56,7<br />
23 Талмаза Арпинтя де Жос 90-93 138,2<br />
24 Талмаза Арпинтя де Сус 94:95 129,4<br />
Итого 6875,1
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Распределение лесов сайта по типам древостоя<br />
501<br />
Таблица 2.<br />
Тип древостоя Код Площадь, га %<br />
Искусственный низкой производительности API 2513,8 40,6<br />
Искусственный средней производительности APM 288,2 4,6<br />
Искусственный высокой производительности APS 118,1 1,9<br />
Коренной низкой производительности NFPI 280,1 4,5<br />
Коренной средней производительности NFPM 552,9 8,9<br />
Коренной высокой производительности NFPS 41,3 0,7<br />
Коренной очень низкой производительности NFSP 497,4 8,0<br />
Производный (частично) PD 410,2 6,6<br />
Производный низкой производительности TDPI 1212,1 19,5<br />
Производный средней производительности TDPM 141,8 2,3<br />
Производный высокой производительности TDPS 9,3 0,2<br />
Молодой неопределенный TN 133,7 2,2<br />
Итого 6192,8 100,0<br />
Распределение лесов сайта по типам лесорастительных условий<br />
Таблица 3.<br />
Тип лесорастительных условий Код Площадь,<br />
га<br />
%<br />
Silvostepă <strong>de</strong>luroasă, coluri carbonitice pe marne fiziologic superficiale estival<br />
foarte uscate, Bi<br />
9210 184,3 2,8<br />
Silvostepă <strong>de</strong>luroasă externă <strong>de</strong> pedunculat (ecotip <strong>de</strong> silvostepă) pe versanţi<br />
divers înclinaţi cu cernoziom slab levigat, Bi<br />
9240 2545,2 38,9<br />
Silvostepă <strong>de</strong>luroasă <strong>de</strong> cvercete <strong>de</strong> pufos, pe culmi şi treimea mijlociesuperioară<br />
<strong>de</strong> versanţi însoriţi cu cernoziomuri argiloiluviale şi cambice, Bm<br />
9330 745,7 11,4<br />
Silvostepă <strong>de</strong>luroasă <strong>de</strong> stejar pedunculat pe văi şi treimea inferioară <strong>de</strong> versant<br />
şi fund <strong>de</strong> văi, cernoziom cambic, vertic, argiloiluvial, Bm<br />
9520 151,5 2,3<br />
Silvostepă, luncă <strong>de</strong> zăvoi <strong>de</strong> plopi, şleao-plopiş aluvial mo<strong>de</strong>rat humifer<br />
mo<strong>de</strong>rat slab umezit, rar şi scurt inundabil, Bm<br />
9612 893,7 13,7<br />
Silvostepă <strong>de</strong> luncă <strong>de</strong> zăvoi <strong>de</strong> plop, Bm, aluvial mo<strong>de</strong>rat humifer profund<br />
freatic, umed, foarte rar şi scurt inundabil<br />
9613 747,8 11,4<br />
Silvostepă <strong>de</strong> luncă <strong>de</strong> zăvoi <strong>de</strong> plopi, Bs aluvial intens humifer profund freatic<br />
foarte rar şi scurt inundabil<br />
9614 76,1 1,2<br />
Silvostepă, luncă <strong>de</strong> zăvoi <strong>de</strong> salcie, aluvial amfigleic, anual prelungit inundabil 9623 40,9 0,6<br />
Silvostepă, luncă <strong>de</strong> zăvoi <strong>de</strong> salcie, Bs, aluvial gleizat, anual relativ prelungit inundabil 9624 138,3 2,1<br />
Silvostepă <strong>de</strong>luroasă <strong>de</strong> cvercete <strong>de</strong> xerofile erodisol cambic, mijlociu şi puternic<br />
erodat <strong>de</strong> versanţi superiori însoriţi Bi<br />
9658 109,8 1,6<br />
Silvostepă <strong>de</strong>luroasă <strong>de</strong> cvercete xerofite, stejar pufos, cernoziom cambic,<br />
argiloiluvial, cernoziom tipic, Bi<br />
9659 914,7 14,0<br />
Итого лесной площади 6548,0 100,0<br />
Земли, предназначенные для ведения лесного хозяйства 327,1<br />
Всего 6875,1
502<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
ЛЕСОУСТРОИТЕЛьНЫЕ МАТЕРИАЛЫ ПО<br />
РАМСАРСКОМУ САЙТУ «НИЖНИЙ ДНЕСТР»<br />
(Левобережье)<br />
Приложение 4.2.<br />
Справка о водоохранной зоне (зоне затопления) по Государственному управлению<br />
«Республиканское лесопарковое хозяйство»<br />
Слободзейское лесничество<br />
№ квартала № выдела Площадь выдела Всего площадь Примечание<br />
р. Турунчук<br />
6 1;2;3;4;5;6;7;8;9;13;14 20 Ива<br />
11 весь 39 Ива<br />
14 весь 48 Тополь<br />
16 весь 23 Ива<br />
18 весь 42 Ива<br />
ВСЕГО: 172<br />
р. Днестр<br />
6 10;11;12 5 Ива<br />
7 весь 75 Тополь<br />
8 весь 32 Тополь<br />
9 весь 26 Ива<br />
10 весь 65 Ива<br />
12 весь 13 Ива<br />
15 весь 43 Ива<br />
21 весь 21 Тополь<br />
Урочище «Дикуль» 166<br />
ВСЕГО: 748<br />
Кицканское лесничество<br />
№ квартала № выдела Площадь выдела<br />
р. Днестр<br />
Всего площадь Примечание<br />
29 весь 48 Ясень<br />
30 весь 84 Ясень<br />
31 весь 62 Тополь<br />
32 весь 38 Тополь<br />
33<br />
4; 5; 6; 12; 13; 17; 18;<br />
19; 27; 28; 29<br />
0,6; 0,7; 3,3; 1,2; 0,7; 5,7;<br />
21,1<br />
2,1; 4,3; 1,2; 0,7; 0,6<br />
Тополь<br />
34 весь 31 Тополь, Ясень<br />
35 весь 49 Тополь, Ясень<br />
40 весь 49 Тополь<br />
ВСЕГО: 1271,2
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Проведенные лесохозяйственные мероприятия в<br />
водоохранной полосе<br />
Кицканское лесничество 2009 год<br />
№ квартала № выдела Площадь выдела Кубомасса Примечание<br />
Сплошная санитарная рубка<br />
31 2 3,0 597<br />
ВСЕГО: 3,0 597<br />
Прочистка<br />
30 23 0,4 5<br />
ВСЕГО: 0,4 5<br />
Рубка опасных деревьев<br />
S = 1,8 га V = 934 м 3<br />
Очистка дамбы<br />
S = 10 га V = 168 м 3<br />
Кицканское лесничество 2010 год<br />
Прочистка<br />
31 7 3,6 46<br />
ВСЕГО: 3,6 46<br />
Прореживание<br />
35 13 3,7 55<br />
ВСЕГО: 3,7 55<br />
Уборка опасных деревьев<br />
V = 850 м 3<br />
Слободзейское лесничество<br />
№ квартала № выдела Площадь выдела га Кубомасса м3 Примечание<br />
Создание лесных культур<br />
7 6 5,3<br />
7 8 1,1<br />
7 16 1,2<br />
10 8 6,1<br />
11 10 1,5<br />
11 12 1,3<br />
14 7 1,2<br />
14 19 1,1<br />
16 6 6,3<br />
9 7 1,1<br />
9 15 1,0<br />
11 2 1,7<br />
11 16 1,9<br />
14 1 1,2<br />
503
504<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
№ квартала № выдела Площадь выдела га Кубомасса м 3 Примечание<br />
15 1 4,1<br />
18 6 1,4<br />
ИТОГО: 37,5<br />
Сплошная – санитарная рубка<br />
18 8 7,1 320<br />
Планируемые мероприятия в водоохранной полосе<br />
Кицканское лесничество<br />
№ квартала № выдела Площадь выдела га Кубомасса м 3 Примечание<br />
Прореживание<br />
35 2 3,5 161<br />
35 2 4,9 115<br />
35 13 3,7 140<br />
ИТОГО: 12,1 416<br />
Проходная рубка<br />
34 21 1,6 150<br />
ИТОГО: 35,7 1220<br />
Санитарно – выборочная рубка<br />
30 9 3,0 120<br />
33 4 0,6 30<br />
33 12 1,2 150<br />
33 17 5,7 500<br />
34 1 9,5 400<br />
34 5 3,5 150<br />
35 1 11,0 700<br />
35 4 1,0 50<br />
35 7 3,6 300<br />
ИТОГО: 39,1 2400<br />
Сплошная санитарная рубка<br />
30 29 0,5 180<br />
34 4 2,9 810<br />
34 6 4,7 1900<br />
40 4 1,8 600<br />
ИТОГО: 9,9 3490<br />
Создание лесных культур<br />
34 4 2,9<br />
34 6 4,7<br />
40 4 1,8<br />
40 10 1,8<br />
40 11 1,6<br />
41 2 2,1<br />
ИТОГО: 14,9
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Anexa 5.<br />
LEGENDA TERENURILOR SAITULUI «NISTRU DE JOS» (ha)<br />
RAIONUL CĂUŞENI RAIONUL ŞTEFAN-VODĂ Supra-<br />
DENUMIREA UNITĂ-<br />
ŢILOR ADMINISTRA-<br />
TIV-TERITORIALE<br />
faţa<br />
totală<br />
Tudora Palanca<br />
Purcari Olăneşti Crocmaz<br />
Răscăieţi<br />
Talmaza Cioburciu<br />
Popeasca<br />
Gradiniţa<br />
Plop-<br />
Ştiubei<br />
Copanca<br />
Cîrnăţeni<br />
Varietăţile <strong>de</strong> teren<br />
I. Terenuri cu <strong>de</strong>stinaţie<br />
338 1804 197 1243 1791 4914 2828 2066 2180 1917 1737 1764 2287 25066<br />
agricolă:<br />
inclusiv: arabil 251 1671 82 966 1320 4038 2171 1660 1590 1401 1049 1289 2161 19649<br />
livezi 87 115 53 18 122 196 207 121 56 197 223 333 77 1805<br />
vii 16 62 259 339 390 341 236 513 229 452 127 43 3007<br />
pîrloagă 261 101 48 45 12 467<br />
drumuri 6 3 1 1 6 7 24<br />
construcţii 2 10 23 5 1 39 1 3 84<br />
păşuni 19 5 6 30<br />
II. Terenurile localităţilor: 534 172 742 431 401 315 422 304 238 211 3770<br />
inclusiv: arabil 82 84 363 209 83 151 214 68 97 57 1408<br />
livezi 38 2 30 15 6 5 2 10 8 1 117<br />
vii 201 16 133 100 133 99 108 160 74 78 1102<br />
păşuni 0<br />
străzi şi pieţe 90 26 91 51 44 31 36 44 31 36 480<br />
construcţii şi curte 81 44 77 34 41 29 62 22 28 27 445<br />
alte terenuri 42 48 22 94 12 218<br />
III. Terenurile <strong>de</strong>stinate<br />
4 15 19 3 79 40 36 42 85 32 26 49 430<br />
industriei<br />
inclusiv: drumuri 13 19 2 50 34 30 28 31 28 23 44 302<br />
505<br />
construcţii 4 2 1 29 6 6 14 54 4 3 5 128
506<br />
RAIONUL CĂUŞENI RAIONUL ŞTEFAN-VODĂ Supra-<br />
DENUMIREA UNITĂ-<br />
ŢILOR ADMINISTRA-<br />
TIV-TERITORIALE<br />
faţa<br />
totală<br />
Varietăţile <strong>de</strong> teren<br />
Tudora Palanca<br />
IV.Terenurile fondului<br />
203 865 1191 759 385 2244 984 1035 441 298 567 147 163 9282<br />
silvic<br />
inclusiv: proprietate <strong>de</strong><br />
203 800 1191 737 1850 841 949 412 244 537 127 110 8001<br />
stat<br />
proprietate a UAT 65 22 385 394 143 86 29 54 30 20 53 1281<br />
Purcari Olăneşti Crocmaz<br />
Răscăieţi<br />
Talmaza Cioburciu<br />
Popeasca<br />
Gradiniţa<br />
Plop-<br />
Ştiubei<br />
Copanca<br />
Cîrnăţeni<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
V.Terenurile fondului<br />
179 73 22 329 283 235 198 336 71 83 644 2453<br />
apelor<br />
inclusiv: proprietate <strong>de</strong><br />
179 73 22 329 283 235 196 336 71 83 644 2451<br />
stat<br />
proprietate privată 2 2<br />
VI.Terenurile fondului <strong>de</strong><br />
40 259 13 144 824 1649 774 704 573 395 435 349 484 6643<br />
rezervă<br />
inclusiv: arabil 2 29 8 231 35 26 46 68 11 13 50 519<br />
livezi 4 9 13<br />
vii 1 19 20<br />
păşuni 10 51 4 16 507 592 338 277 256 62 220 153 172 2658<br />
construcţii 3 9 34 26 103 45 75 25 6 49 25 47 447<br />
plantaţii <strong>de</strong> nuci 6 10 4 20<br />
plantaţii <strong>de</strong> dud 12 23 18 2 55<br />
alte terenuri 16 87 12 152 465 216 162 158 175 73 87 167 1770<br />
drumuri 11 110 9 53 131 240 140 126 84 57 63 71 46 1141<br />
Suprafaţa totală 585 3656 1401 2410 3025 9957 5340 4477 3749 3453 3146 2607 3839 47645<br />
Terenuri proprietate <strong>de</strong><br />
207 994 1191 826 25 2249 1163 1215 642 622 698 241 802 10875<br />
stat<br />
Terenuri proprietate<br />
40 480 13 224 1209 2202 1003 944 646 511 457 406 594 8729<br />
publică aUAT<br />
Terenuri proprietate<br />
338 2182 197 1360 1791 5506 3174 2318 2461 2320 1991 1960 2443 28041<br />
privată
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
ХАРАКТЕРИСТИКА ПАСТБИЩ ЗОНЫ С(P)<br />
507<br />
Приложение 6.1<br />
Пастбище у западной окраины села (коммуна Плоп-Штюбей) - XV- С(P).1.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, к западу от села Плоп-Штюбей<br />
46° 40' 27" сш 29° 30' 28" вд<br />
Площадь и краткое описание. 3,35 га. Пастбище у западной окраины села (коммуна<br />
Плоп-Штюбей), занятое сообществами свежих лугов с доминированием райграса пастбищного<br />
(Lolium perenne), мятлика лугового (Рoa pratensis), овсяницы луговой (Festuca<br />
pratensis). Флористический состав – 20 видов. Проективное покрытие: от 90–95% до<br />
70–75%. Высота травяного покрова: 3–5 см, видовая насыщенность: 20-25 видов на 100<br />
м2 . Видов злаков - 7, бобовых - 6, разнотравья - 18. Cорные виды: 11, вредные растения:<br />
4; ядовитые: 2.<br />
Высота над уровнем моря 20–50 м, рельеф - пойма р. Ботна.<br />
Общее состояние. Пастбище средне-сбитое, сильно стравленное, с хорошими кормовыми<br />
злаками в основе травостоя, но обедненным разнотравья, большим числом<br />
сорных и непоедаемых видов. Причина - перевыпас, не соблюдение сроков начала и<br />
окончания выпаса, выпас по влажной почве. Нуждается в рациональном использовании<br />
(отдыхе и мероприятиях по уходу за травостоем, снижении пастбищной нагрузки).<br />
Рекомендуем использование в качестве сенокосного угодья после улучшения и<br />
восстановления в травяном покрове доминирования ценных кормовых трав (мятлик<br />
луговой, овсяница луговая).<br />
Пастбище у южной окраины села Плоп-Штюбей - XV- С(P).2.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, к югу от села Плоп-Штюбей (коммуна Плоп-<br />
Штюбей)<br />
46° 39' 59" сш 29° 31' 22" вд<br />
Площадь и краткое описание. 9,6 га. Пастбище с вторичными сообществами на месте<br />
луговых степей с доминированием бородача (Bothriochloa ischaemum) и значительным<br />
участием в травостое (обилие 4) Poa angustifolia, Stipa capillata, Euphorbia stepposa,<br />
Artemisia austriaca, Plantago lanceolata, Centaurea diffusa, Eryngium campestre. Флористический<br />
состав – 21 вид. Проективное покрытие: 75–80%, высота травяного покрова: 5–7 cм,<br />
видовая насыщенность: 25–30 видов на 100 м2 . Видов злаков: 7, бобовых: 4, разнотравья:<br />
21. Cорные виды: 13, вредные растения: 5, ядовитые: 3. Устойчивость доминирующих видов<br />
к выпасу: 3.<br />
Высота над уровнем моря 90–140 м, рельеф - склоны р. Ботна<br />
Общее состояние. Средне-сбитое пастбище с разреженным травостоем, сильно стравленное,<br />
засоренное. Причины - перегрузка выпасом, ранние сроки начала выпаса и позднеосенний<br />
выпас. Пастбище хорошего качества по доминирующему виду, с преобладанием<br />
в кормовой массе бородача, но почти полным отсутствием поедаемого разнотравья<br />
и бобовых, с преобладанием сопутствующих видов малоценных кормовых видов. Необходимы<br />
мероприятия по поверхностному улучшению. Целесообразно использование в<br />
качестве поздневесеннего-раннелетнего пастбища с умеренной нагрузкой.
508<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Пастбище у восточной границы села Кэрнэцень - XV- С(P).3.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, у восточной границы села Кэрнэцень (коммуна<br />
Кэрнэцень)<br />
46° 39' 52" сш 29° 30' 3" вд<br />
Площадь и краткое описание. 12,5 га. Пастбище, занятое сообществами свежих лугов<br />
с доминированием (обилие 4(5)-баллов) райграса пастбищного (Lolium perenne) и значительным<br />
участием в травостое Plantago lanceolata, Trifolium pratense. Флористический состав<br />
– 25 видов. Проективное покрытие: до 70–75%, высота травяного покрова: 3–5 см, видовая<br />
насыщенность: 20-25 видов на 100 м2 . Видов злаков: 7, бобовых: 2, разнотравья: 18.<br />
Cорные виды: 11, вредные растения: 4, ядовитые растения: 2. Устойчивость доминирующих<br />
видов к выпасу: 3. Основу фитомассы составляет одно из лучших пастбищных растений,<br />
но в составе травяного покрова очень немногочисленны бобовые и разнотравье.<br />
Высота над уровнем моря 80–100 м, рельеф - склоны р. Ботна<br />
Общее состояние. Травостой по составу вторичный, разрежен, преобладают сопутствующие<br />
виды трав, малоценные в кормовом отношении, с большим числом сорных<br />
видов. Перегрузка выпасом, не соблюдение сроков пастбищного использования, выпас<br />
по мокрой почве. После реконструкции травяного покрова для увеличения доли ценных<br />
кормовых трав (мятлик луговой, овсяница луговая) может быть использовано как сенокосное<br />
угодье.<br />
Пастбище между селами Попяска и Ермоклия - XV- С(P).4.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, между селами Попяска и Ермоклия (коммуна<br />
Попяска)<br />
46° 36' 7" сш 29° 31' 17" вд<br />
Площадь и краткое описание. 22,6 га. Пастбище между селами Попяска и Ермоклия<br />
(коммуна Попяска), со вторичными сообществами на месте луговых степей. Доминируют<br />
мятлики (Poa angustifolia, P. bulbosa), типчак (Festuca valesiaca), значительно участие<br />
в травостое Achillea setacea, Artemisia austriaca, Plantago lanceolata., Medicago lupulina,<br />
Melilotus albus. Флористический состав – 24 вида. Проективное покрытие: 75–80%, высота<br />
травяного покрова: 3–5 см, видовая насыщенность: 28 видов на 100 м2 . Видов злаков: 9,<br />
бобовых: 4, разнотравья: 15. Cорные виды: - 12, вредные растения: 5, ядовитые: 3. Устойчивость<br />
доминирующих видов к выпасу: 3.<br />
Высота над уровнем моря 80–150 м, рельеф - верхняя и средняя части склона долины<br />
р. Штюбей.<br />
Общее состояние. Пастбище примыкает к окраине села, используется для выпаса разных<br />
видов скота и птицы с ранней весны до поздней осени, без учета пастбищной пригодности<br />
и емкости участка. Пастбище умеренно сбитое, засоренное, ниже среднего качества<br />
ввиду угнетенности растений, истощения дерновин типчака и разреженного травяного<br />
покрова. Необходимо предоставление участку отдыха для восстановления жизненного<br />
состояния основных видов и применение мероприятий по поверхностному<br />
улучшению травостоя. Участок после восстановления травяного покрова может использоваться<br />
как хорошее ранневесеннее пастбище в период после достижения типчаком<br />
пастбищной пригодности (высоты 10-15 см), с регламентированной пастбищной нагрузкой.<br />
Использование территории в качестве одного из участков загонной системы выпаса.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
509<br />
Пастбище западу от села Попяска, (коммуна Попяска) - XV- С(P).5.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, к западу от села Попяска (коммуна Попяска),<br />
граничит с лесопосадкой и охватывает пруд на притоке р. Плоп-Штюбей (кадастральный<br />
контур 102)<br />
46° 37' 28" сш 29° 30' 20" вд<br />
Площадь и краткое описание. 80,6 га. Включает два контура: А. прилегающий к лесу,<br />
вторичные сообщества на месте луговой степи с господством типчака (Festuca valesiaca),<br />
мятлика узколистного (Poa angustifolia), мятлика луковичного (Poa bulbosa); значительно<br />
присутствие Achillea setacea, Artemisia austriaca, Plantago lanceolata, Medicago lupulina,<br />
Melilotus albus. Проективное покрытие: 75– 80%, высота травяного покрова: 3–5 см, видовая<br />
насыщенность: 28 видов на 100 м2 . Видов злаков: 9, бобовых: 4, разнотравья: 15.<br />
Cорные виды: - 12, вредные растения: 5, ядовитые: 3. Устойчивость доминирующих видов<br />
к выпасу: 3. В. Участок, охватывающий пруд. Занят травостоем сообщества свежего<br />
луга с доминированием райграса пастбищного (Lolium perenne) и значительным участием<br />
Plantago lanceolata, Trifolium pratense, Рoa pratensis, Festuca pratensis. Проективное покрытие:<br />
от 90–95% до 70–75%, высота травяного покрова: 3–5 см, видовая насыщенность:<br />
20-25 видов на 100 м2 . Всего видов 31, в том числе злаков: 7, бобовых: 6, разнотравья: 18.<br />
Cорные виды: 11, вредные растения: 4, ядовитые растения: 2. Устойчивость доминирующих<br />
видов к выпасу: 3.<br />
Высота над уровнем моря 100– 185 м, рельеф – верхняя и средняя части склона долины<br />
р. Штюбей<br />
Общее состояние. Умеренно-сбитое типчаково-разнотравное засоренное пастбище<br />
ниже среднего качества ввиду угнетенности растений, истощения дерновин типчака и<br />
разреженности травяного покрова. Но в составе травостоя относительно высоки видовая<br />
насыщенность и число видов разнотравья. Нуждается в мероприятиях по поверхностному<br />
улучшению травостоя. Участок умеренно-сбитого засоренного райграсового<br />
пастбища, с разреженным травостоем, но также сохраняющим виды разнотравья с низким<br />
обилием. Основу фитомассы составляет одно из лучших пастбищных растений, но<br />
в составе травяного покрова крайне мало бобовых и разнотравья. Необходимо поверхностное<br />
улучшение травостоя. Участок типчако-разнотравного пастбища после восстановления<br />
травяного покрова может использоваться как хорошее ранневесеннее пастбище<br />
в период после достижения типчаком пастбищной пригодности (высоты 10-15 см), с<br />
соответствующей пастбищной нагрузкой. Райграсовое пастбище можно использовать с<br />
середины весны в качестве одного из участков загонной системы выпаса.<br />
Пастбище к северу от села Попяска - XV- С(P).6.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, к северу от села Попяска, граничит с частным<br />
пастбищем (кадастральный контур 109) - коммуна Попяска.<br />
46° 37' 4" сш 29° 32' 22" вд<br />
Площадь и краткое описание. 39,82 га. Растительность представлена луговыми<br />
степями с господством типчака (Festuca valesiaca) и бородача (Bothriochloa ischaemum),<br />
и довольно богатым для пастбищ участием злаков и разнотравья Elytrigia repens, Poa<br />
compressa, Stipa capillata, Calamagrostis epigeios, Plantago lanceolata, Centaurea diffusa,<br />
Asperula humifusa, Euphorbia stepposa, Daucus carota. Проективное покрытие: 75–80%,<br />
высота травяного покрова: 3–5 см, видовая насыщенность: 30–35 видов на 100 м 2 .
510<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Всего 35 видов, в том числе злаков: 9, бобовых: 4, разнотравья: 22. Cорные виды: 12,<br />
вредные: 4, ядовитые: 1. Устойчивость доминирующих видов к выпасу: 3, сбитость<br />
пастбища умеренная.<br />
Высота над уровнем моря 50–100 м, рельеф - верхняя и средняя части склона долины<br />
р. Штюбей, днище и склоны балки.<br />
Общее состояние. Умеренно-сбитое пастбище хорошего качества, но малоурожайное<br />
из-за стравленности и угнетенности дерновин злаков. Сохраняет относительно высокую<br />
видовую насыщенность, в том числе виды основного флористического ядра степной растительности.<br />
При сохранении современных нагрузок выпаса будет происходить дальнейшая<br />
деградация травостоя. Нуждается в отдыхе и мероприятиях по уходу. После восстановления<br />
травяного покрова может использоваться как хорошее поздневесенее пастбище<br />
в период после достижения типчаком пастбищной пригодности (высоты 10-15 см),<br />
с соответствующей нагрузкой. Желательно использование территории в качестве одного<br />
из участков загонной системы выпаса.<br />
Пастбище у южной окраины села Попяска (коммуна Попяска) - XV- С(P).7.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, коммуна Попяска, восточная окраина села Попяска<br />
и включает большой овраг вдоль лесопосадки (кадастральный контур 110).<br />
46° 36' 22" сш 29° 32' 53" вд<br />
Площадь и краткое описание. 23,1 га. Пастбище, занятое вторичными сообществами<br />
луговых степей с доминированием типчака (Festuca valesiaca) и мятликов (Poa<br />
angustifolia, P. bulbosa), значительным участием в травостое Achillea setacea, Artemisia<br />
austriaca, Medicago lupulina, Melilotus albus. Проективное покрытие: 75–80%, высота травяного<br />
покрова: 3–5 см, видовая насыщенность: 28 видов на 100 м2 . Всего 35 видов, в том<br />
числе злаков: 9, бобовых: 4, разнотравья: 15. Cорные виды: - 12, вредные растения: 5, ядовитые:<br />
3. Устойчивость доминирующих видов к выпасу: 3.<br />
Высота над уровнем моря 150–190 м, рельеф - верхняя и средняя части склона долины<br />
р. Штюбей<br />
Общее состояние. Пастбище умеренно-сбитое, засоренное, в современном состоянии<br />
ниже среднего качества ввиду угнетенности растений, истощения дерновин типчака и<br />
разреженности травяного покрова, хотя основу травостоя составляют хорошие кормовые<br />
травы. Причины - перевыпас, несоблюдение сроков начала, продолжительности и окончания<br />
пастьбы, бессистемный выпас разными видами скота. Необходимо восстановление<br />
жизненного состояния и численности доминирующих видов путем предоставления участку<br />
отдыха и последующего снижения пастбищной нагрузки до уровня, соответствующего<br />
кормовым возможностям участка. После восстановления травяного покрова может использоваться<br />
как хорошее ранневесеннее пастбище в период после достижения типчаком<br />
пастбищной пригодности (высоты 10-15 см), с соответствующей нагрузкой. Использование<br />
территории в качестве одного из участков загонной системы выпаса.<br />
Пастбище на юго-востоке от села Попяска (коммуна Попяска) - XV- С(P).8.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, к юго-востоку от села Попяска<br />
46 35 37 сш 29 33 28 вд<br />
Площадь и краткое описание. 103,9 га. Пастбище, занятое вторичными сообществами<br />
луговых степей с доминированием бородача (Bothriochloa ischaemum) при обилии 4
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
511<br />
и значительным участием в травостое Poa angustifolia, Stipa capillata, Euphorbia stepposa,<br />
Artemisia austriaca, Plantago lanceolata, Centaurea diffusa, Eryngium campestre. Флористический<br />
состав – 34 вида. Проективное покрытие: 75–80%, высота травяного покрова: 5–7<br />
cм, видовая насыщенность: 25–30 видов на 100 м2 . Видов злаков: 7, бобовых: 4, разнотравья:<br />
21. Cорные виды: 13, вредные растения: 5, ядовитые: 3. Устойчивость доминирующих<br />
видов к выпасу: 3, сбитость пастбища средняя. По понижениям и основаниям склонов<br />
господство переходит к ассоциации Lolietum.<br />
Высота над уровнем моря 50–180 м, рельеф - правые склоны долины р. Днестр (его<br />
правого притока р. Штюбей).<br />
Общее состояние. Средне сбитое засоренное пастбище хорошего качества по доминирующему<br />
виду, с преобладанием в кормовой массе бородача, но с почти полным отсутствием<br />
поедаемого разнотравья и бобовых. Причины - перевыпас, несоблюдение сроков<br />
пастьбы, бессистемный выпас разными видами скота. Участок нуждается в отдыхе<br />
для восстановления густоты травяного покрова, улучшения жизненного состояния<br />
видов и в уходе (удаление сорняков, малопоедаемых и ядовитых растений, подсев бобовых).<br />
После восстановления травяного покрова может использоваться как хорошее<br />
раннелетнее пастбище, в период после достижения бородачом пастбищной пригодности<br />
(высоты 10-15 см), с соответствующей пастбищной нагрузкой и окончанием выпаса за<br />
15-20 дней до наступления устойчивых осенних заморозков. Желательно использование<br />
территории в качестве одного из участков загонной системы выпаса.<br />
Пастбище у южной окраины села Попяска (коммуна Попяска) - XV- С(P).9.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, к югу от села Попяска (кадастральный контур<br />
121, нижняя часть).<br />
46 34 53 сш 29 33 42 вд<br />
Площадь и краткое описание. 160,2 га. Включает 4 близких по составу контура с<br />
пастбищами, занятыми вторичными сообществами луговых степей с доминированием<br />
ковыля-волосатика (Stipa capillata) и типчака (Festuca valesiaca) и значительным участием<br />
Thymus marschallianus, Poa angustifolia, Bromopsis inermis, B. riparia, Koeleria cristata<br />
, Agropyron pectinatum, Euphorbia stepposa , Achillea setacea, Medicago lupulina, Melilotus<br />
officinalis, Artemisia austriaca, Asperula cynanchica. Флористический состав – 43 вида, в том<br />
числе редкий Adonis vernalis L. Проективное покрытие – (70)80–85%, высота травяного<br />
покрова – 40–45см, видовая насыщенность – 39 видов на 100 м2 . Видов злаков: 12, бобовых:<br />
6, видов разнотравья: 21. Сорные виды: 11, вредные: 4, ядовитые: 2. Охраняемые<br />
виды: 1. Устойчивость доминирующих видов к выпасу: 3 и 2.<br />
Высота над уровнем моря 50-180 м, рельеф - правые склоны долины р. Днестр (его<br />
правого притока р. Штюбей).<br />
Общее состояние. Пастбище средней сбитости и среднего качества по состоянию<br />
растительного покрова и составу видов. В составе травостоя высока доля (до 30%)сорных<br />
и непоедаемых видов. Причины - перевыпас, несоблюдение сроков начала, продолжительности<br />
и окончания пастьбы, бессистемный выпас разными видами скота.<br />
Трудность организации выпаса на пастбище из-за доминирования в составе участков<br />
разных по пастбищной пригодности видов (ковыль и мятлик образуют ранневесенние<br />
пастбища, а бородач – поздневесенне-раннелетние). На некоторых склонах травостой<br />
представлен ассоциацией Bothriochloeto-Festucetum, проективное покрытие<br />
75-80%, видовая насыщенность 35 на 100 м2 . Участок нуждается в мероприятиях по
512<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
улучшению травяного покрова (подсев бобовых) и снижению в составе численности<br />
ковыля волосовидного. Территория после улучшения травостоя можно использовать<br />
с середины весны как хорошее пастбище.<br />
Пастбище у южной окраины села Попяска XV- С(P).10.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, к югу от села Попяска удаленный вытянутый<br />
участок, граничащий с мелкой и большой вытянутой лесопосадкой, между которыми<br />
участок включает крупный овраги.<br />
46 35 13 сш 29 34 6 вд<br />
Площадь и краткое описание. 62,7 га. Три отчетливо разделяющихся контура, в первых<br />
двух исходный подтип растительности: Луговые степи. На склонах доминируют две<br />
ассоциации. А. Ассоциация: Bothriochloetum ischaemii. Проективное покрытие: 75–80%,<br />
высота травяного покрова: 5 – 7 cм, видовая насыщенность: 25 – 30 видов на 100 м2 , обилие<br />
доминирующих видов: 4. Доминанты: бородач (Bothriochloa ischaemum), мятлик узколистноый<br />
(Poa angustifolia), ковыль-волосатик (Stipa capillata), высоко обилие Euphorbia<br />
stepposa, Artemisia austriaca, Plantago lanceolata, Centaurea diffusa, Eryngium campestre. Видов<br />
злаков: 7, бобовых: 4, разнотравья: 21. Cорные виды: 13, вредные растения: 5, ядовитые:<br />
3. Устойчивость доминирующих видов к выпасу: 3, сбитость пастбища средняя. По<br />
понижениям и основниям склонов господство переходит к ассоциации Lolietum. В. Ассоциация:<br />
Stipeto (capillata) – Festucetum. Проективное покрытие – (70)80–85%, высота<br />
травяного покрова – 40–45см, видовая насыщенность – 39 видов на 100 м2 , обилие доминирующих<br />
видов: 3(4), (2)3. Доминанты: Stipa capillata, Festuca valesiaca, высоко обилие<br />
Thymus marschallianus, Poa angustifolia, Bromopsis inermis, B. riparia (Rehm.), Koeleria<br />
cristata, Agropyron pectinatum, Euphorbia stepposa, Achillea setacea ., Medicago lupulina,<br />
Melilotus officinalis, Artemisia austriaca L., Asperula cynanchica L. Видов злаков: 12, бобовых:<br />
6, видов разнотравья: 21. Сорные виды: 11, вредные: 4, ядовитые: 2. Охраняемые виды: 1<br />
(Adonis vernalis). Устойчивость доминирующих видов к выпасу: 3, 2, сбитость пастбища<br />
умеренная. С. Третий контур лежит в понижениях вдоль ручья и болотистых участков.<br />
Исходный подтип растительности: Свежие луга. Ассоциация: Lolieto(perenni)–Festucetu<br />
(regelianii). Проективное покрытие: 95–100%, высота травяного покрова: 60–70 см, видовая<br />
насыщенность: 18 видов на 100 м2 , обилие доминирующих видов: 4(5), 3(4). Доминанты:<br />
овсяница Регеля (Festuca regeliana), райграс пастбищный (Lolium perenne), пырей ползучий<br />
(Elytrigia repens), обильны Lotus corniculatus, Trifolium hybridum, Polygonum avicuare,<br />
Plantago major. Видов злаков: 10, бобовых: 7, разнотравья: 10. Cорные виды: 5, вредные<br />
растения: 2, ядовитые растения: 4. Устойчивость доминирующих видов к выпасу: 1, 3.<br />
Сбитость пастбища средняя.<br />
Высота над уровнем моря 65-197 м, рельеф - водораздел рек Днестр и Бабей, а также<br />
правые склоны долины р . Днестр (его правого притока р. Штюбей).<br />
Общее состояние. Пастбища типчаковые и типчаково-бородачевые – умеренно сбитые,<br />
неравномерные по сложению, местами хорошего, местами – среднего качества, но с<br />
почти полным отсутствием поедаемого разнотравья и бобовых. Типчаково-ковыльные<br />
участки хуже качеством из-за высокого обилия ковыля волосовидного, быстро грубеющего<br />
и теряющего кормовые качества. Желательна замена ковыля засухоустойчивыми<br />
видами бобовых. Участки степных типчаковых пастбищ после восстановления травяного<br />
покрова можно использовать как хорошие ранневесенние пастбища в период после<br />
достижения типчаком пастбищной пригодности (высоты 10-15 см), с соответствующей<br />
пастбищной нагрузкой. Бородачевники могут использоваться с поздней весны до
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
513<br />
середины лета в качестве участков загонной системы выпаса. Луговые пастбища со средней<br />
сбитостью сохраняют довольно высокое проективное покрытие, хорошее качество<br />
по составу видов, но сильно стравлены и засорены, дерновины злаков мелкие, угнетенные.<br />
Нуждаются в отдыхе и восстановлении жизненного состояния основных видов и<br />
уходе за травостоем, их целесообразнее использовать в качестве сенокосов.<br />
Пастбище у южной окраины села Талмаза (коммуна Чобурчиу) - XV- С(P).11.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, у южной границы села Талмаза (коммуна Чобурчиу).<br />
46° 34' 54" сш 29° 35' 57" вд<br />
Площадь и краткое описание. 12 га. Пастбище занято сообществами свежих лугов<br />
с доминированием райграса пастбищного (Lolium perenne) и значительным участием в<br />
травостое Plantago lanceolata, Trifolium pratense, Рoa pratensis, Festuca pratensis. Флористический<br />
состав – 38 видов. Проективное покрытие: от 90–95% до 70–75%, Высота травяного<br />
покрова: 3–5 см, видовая насыщенность: 20-25 видов на 100 м2 . Видов злаков: 7; бобовых:<br />
6, разнотравья: 18. Cорные виды: 11, вредные растения: 4; ядовитые: 2.<br />
Высота над уровнем моря 20 – 150 м, рельеф – правые склоны долины р . Днестр (его<br />
правого притока р. Штюбей).<br />
Общее состояние. Средне сбитое засоренное луговое пастбище вторичного состава,<br />
сохраняющее некоторые ценные кормовые травы первичных лугов (полевица побегоносная,<br />
мятлик луговой, овсяница луговая). Причины угнетенности - перегрузка выпасом,<br />
ранние сроки начала выпаса и позднее окончание. Особенно опасен выпас по сырой<br />
почве (ранней весной и после дождей) мелкого рогатого скота. При использовании в качестве<br />
сенокоса допустим непродолжительный умеренный выпас по отаве. Для улучшения<br />
травяного покрова нужен отдых и мероприятия по уходу за травостоем.<br />
Пастбище в коммуне Чиобурчиу - XV- С(P).12.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, участок, примыкающий к насосной станции<br />
(коммуна Чобурчиу).<br />
46° 36' 49" сш 29° 40' 42" вд<br />
Площадь и краткое описание. 9,6 га. Пастбище, занятое сообществами свежих лугов<br />
с доминированием райграса пастбищного (Lolium perenne), встречаются также Plantago<br />
lanceolata, Trifolium pratense, Рoa pratensis, Festuca pratensis. Флористический состав – 37<br />
видов. Проективное покрытие: от 90–95% до 70–75%, высота травяного покрова: 3–5 см,<br />
видовая насыщенность: 20-25 видов на 100 м2 . Видов злаков: 7, бобовых: 6, разнотравья:<br />
18. Cорные виды: 11, вредные растения: 4, ядовитые растения: 2. Устойчивость доминирующих<br />
видов к выпасу: 3. На части пастбища преобладает ассоциация Poaeto-Lolietum,<br />
здесь травяной покров более разреженный, с проективным покрытием до 75%, и меньшим<br />
участием разнотравья.<br />
Высота над уровнем моря 25–38 м, рельеф - правые склоны долины р. Днестр.<br />
Общее состояние. Средне сбитое засоренное пастбище, неравномерное по густоте<br />
травостоя, с довольно высокой для лугов видовой насыщенностью, однако около половины<br />
видов составляют сорные и непоедаемые виды. Основу фитомассы составляет<br />
одно из лучших пастбищных растений - райграс пастбищный, но в составе травяного<br />
покрова очень мало бобовых и разнотравья. Наибольшую опасность представляет перегрузка<br />
выпасом и пастьба по мокрой почве (ранней весной и после дождей) мелкого и
514<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
крупного рогатого скота. Несоблюдение правил рационального выпаса (сроки и продолжительность<br />
пастьбы, бессистемный выпас, отсутствие мероприятий по уходу) снижает<br />
жизненность кормовых видов и способствуют выпадению их из состава травостоя. Травяной<br />
покров при предоставлении отдыха и ослабленной пастбищной нагрузке и снижении<br />
численности сорняков способен к восстановлению. После восстановления травяного<br />
покрова участок можно использовать как сенокос.<br />
Пастбище коммуны Чобурчиу - XV- С(P).13.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, коммуна Чобурчиу - примыкает к урочищу<br />
«Стынка Чобурчиу» (квартал 87).<br />
46° 35' 39" сш 29° 39' 50" вд<br />
Площадь и краткое описание. 16 га. Пастбище занято вторичными луговыми степями<br />
с доминированием бородача (Bothriochloa ischaemum) и типчака (Festuca valesiaca),<br />
в травостое есть Bothriochloa ischaemum, Elytrigia repens, Poa compressa, Stipa capillata,<br />
Calamagrostis epigeios, Plantago lanceolata, Centaurea diffusa, Asperula humifusa, Euphorbia<br />
stepposa, Daucus carota. Флористический состав – 35 видов. Проективное покрытие: 75–<br />
80%, высота травяного покрова: 3–5 см, видовая насыщенность: 30–35 видов на 100 м2 .<br />
Видов злаков: 9, бобовых: 4, разнотравья: 22. Cорные виды: 12, вредные: 4, ядовитые: 1.<br />
Устойчивость доминирующих видов к выпасу: 3.<br />
Высота над уровнем моря 10-70 м, рельеф - правые склоны долины р. Днестр (долина<br />
р. Штюбей).<br />
Общее состояние. Умеренно сбитое, сильно стравленное засоренное пастбище. Причины<br />
– перегрузка выпасом, ранние сроки начала выпаса и позднее окончание; отсутствие<br />
упорядоченной системы пастьбы. Травостой хорошего качества по составу доминирующих<br />
видов, но разрежен, снижена доля кормового разнотравья и бобовых; урожайность<br />
низка из-за постоянного стравливания. Целесообразны меры по улучшению<br />
кормовых достоинств участка (подсев бобовых) снижение нагрузки, предоставление отдыха.<br />
После мероприятий по улучшению участок может быть хорошим пастбищем.<br />
Пастбище коммуны Чобурчиу - XV- С(P).14.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, коммуны Чобурчиу, примыкает к урочищу «Ла<br />
Бригада» (89 кв.).<br />
46° 35' 11" сш 29° 40' 25" вд<br />
Площадь и краткое описание. 24,7 га. Пастбище, занятое вторичными сообществами<br />
луговых степей с доминированием типчака (Festuca valesiaca) и бородача (Bothriochloa<br />
ischaemum) и присутствием в травостое таких видов, как Elytrigia repens, Poa compressa,<br />
Stipa capillata, Calamagrostis epigeios, Plantago lanceolata, Centaurea diffusa, Euphorbia<br />
stepposa, Daucus carota. Флористический состав – 33 вида. Проективное покрытие: 75–<br />
80%, высота травяного покрова: 3–5 см, видовая насыщенность: 30–35 видов на 100 м2 .<br />
Видов злаков:9, бобовых: 4, разнотравья: 22. Cорные виды: 12, вредные: 4, ядовитые: 1.<br />
Устойчивость доминирующих видов к выпасу: 3.<br />
Высота над уровнем моря 50–80 м, рельеф - склоны ручья, правого притока р. Штюбей<br />
Общее состояние. Пастбище сильно стравленное, засоренное, перегружено бессистемным<br />
выпасом. Травостой хорошего качества по составу основных видов, но малоурожайный<br />
из-за сильной стравленности и низкой жизненности злаков; при довольно высокой
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
515<br />
видовой насыщенности сорные и непоедаемые виды составляют почти половину состава.<br />
Необходимы приведение пастбищной нагрузки в соответствие с емкостью участка,<br />
улучшение видового состава (уход за пастбищем, подсев бобовых), рационализация выпаса.<br />
После улучшения травостоя территория может использоваться как поздневесеннесреднелетнее<br />
пастбище с регламентированным выпасом.<br />
Пастбище коммуны Чобурчиу - XV- С(P).15.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, коммуны Чобурчиу, между урочищами «Ла Бригада»<br />
и «Арпинтя де Жос».<br />
29° 41' 49" сш 46° 35' 9" вд<br />
Площадь и краткое описание. 17 га. Пастбище, занятое сообществами луговых степей<br />
с доминированием типчака (Festuca valesiaca) и бородача (Bothriochloa ischaemum)<br />
и присутствием в травостое Elytrigia repens, Poa compressa, Stipa capillata, Calamagrostis<br />
epigeios, Plantago lanceolata, Centaurea diffusa, Asperula humifusa, Euphorbia stepposa, Daucus<br />
carota. Флористический состав – 32 вида. Проективное покрытие: 75–80%, высота травяного<br />
покрова: 3–5 см, видовая насыщенность: 30–35 видов на 100 м2 . Видов злаков: 9, бобовых:<br />
4, разнотравья: 22. Cорные виды: 12, вредные: 4, ядовитые: 1. Устойчивость доминирующих<br />
видов к выпасу: 3.<br />
Высота над уровнем моря 50–100 м, рельеф - правый склон ручья, правого притока<br />
р. Штюбей.<br />
Общее состояние. Пастбище сильно стравленное, засоренное. Травостой хорошего<br />
качества по составу основных видов, но малоурожайный из-за стравленности и плохого<br />
состояния злаков; при довольно высокой видовой насыщенности сорные и непоедаемые<br />
виды составляют почти половину видового состава. Причины – перегрузка бессистемным<br />
выпасом, ранние сроки начала выпаса и позднее окончание, отсутствие перерывов<br />
в использовании. Необходимо приведение пастбищной нагрузки в соответствие с емкостью<br />
участка, меры по улучшению видового состава (уход за пастбищем, подсев бобовых),<br />
рационализация выпаса. После улучшения территория может использоваться под<br />
рациональный выпас как поздневесенне-среднелетне пастбище.<br />
Пастбище коммуны Рэскаец - XV- С(P).16.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, коммуна Рэскаец<br />
46° 34' 47" сш 29° 41' 19" вд<br />
Площадь и краткое описание. 45,9 га. Включает участки на склонах, объединенные<br />
заболоченной балкой (около 4 га). А. Контур, примыкающий к урочищу «Лутоаса» (6,9<br />
га) занят луговыми степями с доминированием типчака (Festuca valesiaca) и бородача<br />
(Bothriochloa ischaemum). В травостое присутствуют Elytrigia repens, Poa compressa, Stipa<br />
capillata, Calamagrostis epigeios, Plantago lanceolata, Centaurea diffusa, Euphorbia stepposa,<br />
Daucus carota. Флористический состав – 34 вида. Проективное покрытие: 75–80%, высота<br />
травяного покрова: 3–5 см, видовая насыщенность: 30–35 видов на 100 м 2 . Видов злаков:<br />
9, бобовых: 4, разнотравья: 22. Cорные виды: 12, вредные: 4, ядовитые: 1. Устойчивость<br />
доминирующих видов к выпасу: 3. В. Контур примыкает к с. Рэскаець Ной (35 га,<br />
включая овраг) рядом с прудом. Пастбище с сообществами свежих лугов и господстве<br />
райграса пастбищного (Lolium perenne) с участием Plantago lanceolata, Trifolium pratense,<br />
Рoa pratensis, Festuca pratensis. Проективное покрытие: от 90–95% до 70–75%, высота травяного<br />
покрова: 3–5 см, видовая насыщенность: 20-25 видов на 100 м 2 . Видов злаков: 7,
516<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
бобовых: 6, разнотравья: 18. Cорные виды: 11, вредные растения: 4, ядовитые растения:<br />
2. Устойчивость доминирующих видов к выпасу: 3, сбитость пастбища: средняя. Пастбище<br />
хорошего качества, но из-за сильной стравленности малоурожайное. Заболоченный<br />
участок содержит тростниковые куртины.<br />
Высота над уровнем моря. 55-100 м, рельеф - левый склон ручья, правого притока р.<br />
Штюбей<br />
Общее состояние. Типчаково-бородачевое пастбище умеренно-сбитое, сильно стравленное,<br />
засоренное, с неравномерным по густоте травостоем, местами проективное покрытие<br />
не превышает 75%. Травостой хорошего качества по составу основных видов, но<br />
малоурожайный из-за низкой жизненности злаков; при довольно высокой видовой насыщенности<br />
сорные и непоедаемые виды составляют почти половину видового состава.<br />
Необходимо приведение пастбищной нагрузки в соответствие с емкостью участка, улучшение<br />
видового состава травостоя (уход за пастбищем, подсев бобовых), рационализация<br />
выпаса. После улучшения территория может использоваться как поздневесеннесреднелетне<br />
пастбище с регламентированным выпасом.<br />
Пастбище коммуны Рэскаец - XV- С(P).17.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, коммуна Рэскаец, примыкает к урочищу «Сервант»<br />
46° 33' 10" сш 29° 46' 6" вд<br />
Площадь и краткое описание. 6,5 га. Пастбище, занятое сообществами свежих лугов<br />
с доминированием овсяницы Регеля (Festuca regeliana) и райграса пастбищного (Lolium<br />
perenne) и присутствием в травостое Elytrigia repens, Lotus corniculatus, Trifolium hybridum,<br />
Polygonum aviculare, Plantago major. Флористический состав – 31 вид. Проективное покрытие:<br />
95–100%, высота травяного покрова: 60–70 см, видовая насыщенность: 18 видов<br />
на 100 м2 . Видов злаков: 10, бобовых: 7, разнотравья: 10. Cорные виды: 5, вредные растения:<br />
2, ядовитые растения: 4. Устойчивость доминирующих видов к выпасу: 1, 3.<br />
Высота над уровнем моря 60–160 м, рельеф - правый склон р. Днестр, межбалочные<br />
водоразделы, склон и днище балки.<br />
Общее состояние. Растительность представлена свежими лугами - Lolieto (perenne) -<br />
Festucetum (regeliana), с преобладанием в составе фитомассы злаков и присутствием некоторых<br />
бобовых, но сильно засорена. Кормовые угодья умеренно сбитые, слабо стравленные,<br />
хорошего качества по составу видов, но дерновины злаков угнетены. Несоблюдение<br />
правил рационального выпаса (отсутствие ухода, сроков, продолжительность и<br />
бессистемность выпаса,) снижают жизненность кормовых видов и способствуют их выпадению<br />
из состава травостоя. Большую опасность представляет перегрузка выпасом и<br />
пастьба по мокрой почве (ранней весной и после дождей) рогатого скота. Участок нуждается<br />
в уходе, улучшении состояния доминантов и увеличении численности кормовых<br />
трав (предоставление отдыха, снижение нагрузки, подсев бобовых), а после восстановления<br />
может быть пригоден к использованию под сенокос.<br />
Пастбище коммуны Рэскаец - XV- С(P).18.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, коммуна Рэскаец, примыкает к урочищу «Джямэнэ»<br />
(28 кв.).<br />
46° 33' 4" сш 29° 47' 9" вд
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
517<br />
Площадь и краткое описание. 7,66 га. Пастбище, занятое сообществами луговых степей<br />
с доминированием бородача (Bothriochloa ischaemum) и присутствием в травостое<br />
Poa angustifolia, Stipa capillata, Euphorbia stepposa, Artemisia austriaca, Plantago lanceolata,<br />
Centaurea diffusa, Eryngium campestre. Флористический состав – 41 вид. Проективное покрытие:<br />
75–80%, высота травяного покрова: 5–7 cм, видовая насыщенность: 25–30 видов<br />
на 100 м2 . Видов злаков: 7, бобовых: 4, разнотравья: 21. Cорные виды: 13, вредные растения:<br />
5, ядовитые: 3. Устойчивость доминирующих видов к выпасу: 3.<br />
Высота над уровнем моря 120–160 м, рельеф - правый склон р. Днестр, межбалочный<br />
водораздел и склон балки.<br />
Общее состояние. Средне сбитое засоренное бородачевое пастбище с обедненным<br />
разнотравьем и бобовыми, сильно стравленное, с неравномерным по густоте травостоем,<br />
местами проективное покрытие не превышает 75%. Травостой удовлетворительного<br />
качества по составу основных видов, но малоурожайный из-за сильной стравленности и<br />
низкой жизненности бородача, при довольно высокой насыщенности сорными и непоедаемыми<br />
видами. Необходимо приведение пастбищной нагрузки в соответствие с емкостью<br />
участка, проведение мероприятий по улучшению видового состава (уход, подсев<br />
бобовых), рационализация выпаса. После улучшения травостоя территория может использоваться<br />
как поздневесенне-среднелетнее пастбище.<br />
Пастбище коммуны Пуркарь - XV- С(P).19.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, коммуна Пуркарь, внутри урочища «Вишоара»<br />
(Олэнештское лесничество)<br />
46° 33' 37" сш 29° 48' 1" вд<br />
Площадь и краткое описание. 6,12 га. Пастбище, занятое вторичными сообществами<br />
луговых степей с доминированием типчака (Festuca valesiaca), мятликов (Poa angustifolia,<br />
P. bulbosa) и присутствием Achillea setacea, Artemisia austriaca, Plantago lanceolata, Medicago<br />
lupulina, Melilotus albus. Флористический состав – 35 видов. Проективное покрытие: 75–<br />
80%, высота травяного покрова: 3–5 см, видовая насыщенность: 28 видов на 100 м2 . Видов<br />
злаков: 9, бобовых: 4, разнотравья: 15. Cорные виды: 12, вредные растения: 5. Устойчивость<br />
доминирующих видов к выпасу: 3.<br />
Высота над уровнем моря 125-145 м, рельеф - правый склон р. Днестр, межбалочный<br />
водораздел и склон балки.<br />
Общее состояние. Умеренно-сбитое засоренное пастбище ниже среднего качества изза<br />
угнетенности растений, истощения дерновин типчака и разреженности травяного покрова.<br />
Причины угнетенности - перегрузка бессистемным выпасом, ранние сроки начала<br />
выпаса и позднее окончание, отсутствие перерывов в использовании. Участок нуждается<br />
в длительном отдыхе для восстановления жизненности главных видов и мероприятиях<br />
по улучшению видового состава. После улучшения качества травостоя по достижении<br />
травостоем пастбищной пригодности территория может использоваться для выпаса<br />
как поздневесенне-среднелетнее пастбище.<br />
Пастбище коммуны Пуркарь - XV- С(P).20.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, коммуна Пуркарь, внутри урочища «Вишоара»<br />
(Олэнештское лесничество), рядом с участком С(Р).19, во внутренней части лесопосадки.<br />
46° 33' 12" сш 29° 50' 11" вд
518<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Площадь и краткое описание. 2,93 га. Пастбище с вторичными сообществами луговых<br />
степей с доминированием типчака (Festuca valesiaca), мятлико (Poa angustifolia, P.<br />
bulbosa) и присутствием Achillea setacea, Artemisia austriaca, Plantago lanceolata, Medicago<br />
lupulina, Melilotus albus. Флористический состав – 33 вида. Проективное покрытие: 75–<br />
80%, высота травяного покрова: 3–5 см, видовая насыщенность: 28 видов на 100 м2 . Видов<br />
злаков: 9, бобовых: 4, разнотравья: 15. Cорные виды: - 12, вредные растения: 5, ядовитые:<br />
3. Устойчивость доминирующих видов к выпасу: 3.<br />
Высота над уровнем моря 40-60 м, рельеф - правый склон р. Днестр.<br />
Общее состояние. Пастбище довольно сильно сбитое, ниже среднего качества ввиду<br />
угнетенности растений, истощенности дерновин типчака и разреженности травяного<br />
покрова. Нуждается в мероприятиях по улучшению видового состава, восстановлению<br />
жизненности видов и густоты травяного покрова. После улучшения травостоя при достижении<br />
травостоем пастбищной пригодности территория может использоваться как<br />
ранневесеннее пастбище с регламентированным выпасом.<br />
Пастбище коммуны Пуркарь - XV- С(P).21.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, коммуна Пуркарь, между селами Вишоара и Пуркарь,<br />
на краю урочища «Вишоара».<br />
46° 33' 6" сш 29° 50' 3" вд<br />
Площадь и краткое описание. 8,4 га. Пастбище с вторичными сообществами луговых<br />
степей с доминированием бородача (Bothriochloa ischaemum) и присутствием 80 видов<br />
растений, среди которых наиболее обильны Poa angustifolia, Stipa capillata, Euphorbia<br />
stepposa, Artemisia austriaca, Plantago lanceolata, Centaurea diffusa, Eryngium campestre.<br />
Отмечено 6 редких - Ornithogalum refractum Schlecht., Valerianella costata (Stev.) Betcke,<br />
Verbascum phoeniceum L., Filipendula ulmaria (L.) Maxim. и др. Проективное покрытие:<br />
75–80%, высота травяного покрова: 5–7 cм, видовая насыщенность: 25–30 видов на 100<br />
м2 . Видов злаков: 7, бобовых: 4, разнотравья: 21. Cорные виды: 13, вредные растения: 5,<br />
ядовитые: 3. Устойчивость доминирующих видов к выпасу: 3.<br />
Высота над уровнем моря 80-100 м, рельеф - правый склон р. Днестр.<br />
Общее состояние. Пастбище средне сбитое, засоренное, хорошего качества по состоянию<br />
доминирующего вида, с преобладанием в кормовой массе бородача, но почти<br />
полным отсутствием хорошо поедаемого разнотравья и бобовых. Причины - перегрузка<br />
бессистемным выпасом, ранние сроки начала выпаса и позднее окончание, отсутствие<br />
перерывов в использовании. Нуждается в подсеве кормовых трав. После улучшения<br />
травостоя, по достижении его пастбищной пригодности, может использоваться как<br />
поздневесеннее-раннелетнее пастбище с регулируемыми нагрузками.<br />
Пастбище коммуны Пуркарь - XV- С(P).22.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, к югу от села Пуркарь.<br />
46° 32' 33" сш 29° 50' 10" вд<br />
Площадь и краткое описание. 24,2 га. Старая залежь (более 10 лет) с кустовыми многолетними<br />
злаками, с медленно протекающей сукцессией, представлена ассоциацией<br />
Lolietum herbosum. Местами развиваются фрагменты следующей стадии – Bothtriochloetum<br />
herbosum. Райграс пастбищный и бородач держатся в травостое много лет и хорошо переносят<br />
уплотнение почвы, но при выпасе с перегрузкой травяной покров изреживатся и
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
519<br />
затрудняется проникновение в сообщество других кормовых растений. Поэтому сопровождающие<br />
виды представлены в основном сорняками, и некоторыми другими малопоедаемыми<br />
видами. Травостой довольно богатый, включает 72 видов растений, в том числе<br />
редкие Cerastium ucrainicum Pacz. ex Klok., Verbascum phoeniceum L.<br />
Высота над уровнем моря 150-170 м, рельеф - правый склон р. Днестр.<br />
Общее состояние. Выгон рядом с селом низкого кормового качества из-за угнетенности<br />
растений, истощенности райграса, полного отсутствия степного кормового разнотравья<br />
и бобовых, разреженности травяного покрова. Причины - перегрузка бессистемным<br />
выпасом, ранние сроки начала и позднее окончание, отсутствие перерывов в<br />
использовании. Нуждается в замене травяного покрова (посев злаково-бобовой смеси).<br />
Пастбище коммуны Пуркарь - XV- С(P).23.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, коммуна Пуркарь, Примыкает к коммуне<br />
Олэнешть.<br />
46° 31' 43" сш 29° 51' 38" вд<br />
Площадь и краткое описание. 12 га. Старая залежь (более 10 лет) с кустовыми многолетними<br />
злаками, с медленно протекающей сукцессией Lolietum herbosum. Последующая стадия<br />
Bothtriochloetum – в начальной стадии развития. Сопровождающие виды представлены<br />
в основном сорняками и другими плохо поедаемыми видами. Включает небольшие мочары<br />
с более влаголюбивой растительностью. В целом на пастбище выявлено 22 вида растений.<br />
Высота над уровнем моря 90-140 м, рельеф - правый склон р. Днестр, левый склон<br />
безымянной балки.<br />
Общее состояние. Пастбище малопродуктивное, крайне низкого качества из-за разреженности<br />
травяного покрова, угнетенности растений, истощенности райграса, полного<br />
отсутствия степного кормового разнотравья и бобовых. Причины угнетенности - перегрузка<br />
бессистемным выпасом, ранние сроки начала выпаса и позднее окончание, отсутствие<br />
перерывов в использовании. Не выявлены кормовые травы первичных сообществ.<br />
Целесообразно использовать после коренного улучшения (замена травяного покрова<br />
путем посев злаково-бобовой смеси) и удаления кустарников.<br />
Пастбище коммуны Олэнешть - XV- С(P).24.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, коммуна Олэнешть, рядом с селом, примыкает к<br />
коммуне Пуркарь.<br />
46 30 34 сш 29 52 56 вд<br />
Площадь и краткое описание. 12 га. Старая залежь (более 10 лет) с кустовыми многолетними<br />
злаками. Травостой представлен ассоциацией Lolietum herbosum, местами – сообществами<br />
с преобладанием бородача (Bothriochloa ischaemum) и мятлика узколистного<br />
(Poa angustifolia). Травостой включает 23 вида растений.<br />
Высота над уровнем моря 115-130 м, рельеф - правый склон р. Днестр.<br />
Общее состояние. Пастбище рядом с селом, с разреженным травостоем и угнетенными<br />
дернинами злаков, преобладанием сорных и непоедаемых видов, малоценное в кормовом<br />
отношении и низко продуктивное. Причины угнетенности - интенсивное использование<br />
для всех видов скота, в том числе коз, без соблюдения правил рационального<br />
выпаса. Нуждается в замене травяного покрова.
520<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Пастбище коммуны Олэнешть - XV- С(P).25.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, коммуна Олэнешть, к юго-западу от села, рядом<br />
с виноградником.<br />
46 30 15 сш 29 53 33 вд<br />
Площадь и краткое описание. 4 га. Пастбище с вторичными сообществами луговых<br />
степей с доминированием бородача (Bothriochloa ischaemum) и присутствием в травостое<br />
28 видов трав, в том числе Poa angustifolia, Stipa capillata, Euphorbia stepposa, Artemisia<br />
austriaca, Plantago lanceolata, Centaurea diffusa, Eryngium campestre. Проективное покрытие:<br />
75–80%, высота травяного покрова: 5–7 cм, видовая насыщенность: 25–30 видов на<br />
100 м2 . Видов злаков: 7, бобовых: 4, разнотравья: 21. Cорные виды: 13, вредные растения:<br />
5, ядовитые: 3. Устойчивость доминирующих видов к выпасу: 3.<br />
Высота над уровнем моря 100–120 м, рельеф - правый склон р. Днестр.<br />
Общее состояние. Средне-сбитое засоренное пастбище хорошего качества по состоянию<br />
доминирующего вида, в кормовой массе с преобладает бородача, но почти отсутствуют<br />
поедаемое разнотравье и бобовые, высока доля участия сорных и непоедаемых<br />
видов. Пастбище перегружено выпасом, используется без соблюдения правил рационального<br />
выпаса (длительный выпас с ранней весны до поздней осени без учета пастбищной<br />
емкости). Для повышения кормовых качеств участка необходимо удаление сорняков,<br />
подсев кормовых трав, рационализация выпаса. После улучшения состава травяного<br />
покрова может служить хорошим поздневесенне-раннелетним пастбищем.<br />
Пастбище коммуны Олэнешть - XV- С(P). 26.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, коммуна Олэнешть, к югу от села, рядом с дорогой<br />
Олэнешть-Крокмаз.<br />
46° 28' 59" сш 29° 54' 31" вд<br />
Площадь и краткое описание. 26 га. Молодая залежь (2-3 года) на склоне с остатками<br />
кустарниковой посадки, занята сорными растениями, главным образом малолетними<br />
травами. Дает корм плохого качества, пригодный только для овец. Здесь произрастают<br />
70 видов травянистых растений - Erigeron annuus, E.cana<strong>de</strong>nsis, Artemisia absinthium,<br />
Lappula squarrosa, Сentaurea diffusa, Вerteroa incana, Ceratocarpus arenarius, однолетние<br />
сорные злаки – виды рода Setaria, Bromus и др. Выявлены редкие Cerastium ucrainicum<br />
Pacz. ex Klok., Ornithogalum refractum Schlecht., Stipa lessingiana Trin. et Rupr. и др. В более<br />
открытой верхней части участка происходит процесс формирования травостоя средневозрастной<br />
залежи с преобладанием Elytrigia repens, Poa angustifolia, Lolium perenne и участием<br />
(с малыми оценками обилия) степных растений.<br />
Высота над уровнем моря 95-125 м, рельеф - правый склон р. Днестр.<br />
Общее состояние. Пастбище низкого кормового качества, малоурожайное, закустаренное,<br />
нуждается в замене травяного покрова и удалении кустарников. Причины угнетенности<br />
травостоя - разрастание кустарников, высокая пастбищная нагрузка без соблюдения<br />
правил рационального выпаса. При регламентированной нагрузке будет происходить<br />
восстановление степной растительности, но довольно длительно.<br />
Пастбище коммуны Крокмаз - XV- С(P).27.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, коммуна Крокмаз, близ северо-западной окраины<br />
села, вдоль урочища «Корт».
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
46° 28' 28" сш 29° 56' 40" вд<br />
521<br />
Площадь и краткое описание. 46 га. Старая залежь (более 10 лет) с кустовыми многолетними<br />
злаками, с медленно протекающей сукцессией Lolietum herbosum. На отдельных<br />
более сухих частях склонов участках встречаются фрагменты сообществ бородача и мятлика<br />
узколистного. Травостой включает 28 видов растений.<br />
Высота над уровнем моря 10-50 м, рельеф - правый склон р. Днестр.<br />
Общее состояние. В силу выпаса с перегрузкой травяной покров изрежен и засорен,<br />
проникновение других кормовых растений затруднено. Из-за оползневых явлений и неровной<br />
поверхности участка травостой неравномерен, что существенно затрудняет применение<br />
мероприятий по улучшению травостоя. Ежегодный продолжительный выпас<br />
(без отдыха) затрудняют естественное восстановление коренных типов растительности.<br />
Участок сам по себе как пастбище неперспективен.<br />
Пастбище коммуны Крокмаз - XV- С(P).28.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, коммуна Крокмаз, близ южной окраины села,<br />
вдоль урочища «Курудря».<br />
46° 26' 45" сш 29° 59' 25" вд<br />
Площадь и краткое описание. 16,3 га. Старая залежь (более 10 лет) с кустовыми многолетними<br />
злаками, с медленно протекающей сукцессией Lolietum herbosum. В травостое<br />
46 видов растений. Мелкими фрагментами встречаются сообщества с господством бородача<br />
(Bothriochloa ischaemum) и мятлика узколистного (Poa angustifolia).<br />
Высота над уровнем моря 30-90 м, рельеф - правый склон р. Днестр, днище и склоны балки.<br />
Общее состояние. Травяной покров изрежен и засорен из-за перевыпаса, проникновение<br />
других кормовых растений затруднено. Участок как пастбище неперспективен,<br />
улучшение затруднено рельефом, наличием мочаров, эрозионных участков. Однако, при<br />
восстановлении травяного покрова может использоваться как раннелетнее пастбище.<br />
Пастбище коммуны Тудора - XV- С(P).29.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, коммуна Тудора, между селом и урочищем<br />
«Кэрникарь».<br />
46° 26' 3" сш 30° 0' 34" вд<br />
Площадь и краткое описание. 24 га. Старая залежь (более 10 лет) с кустовыми многолетними<br />
злаками, с медленно протекающей сукцессией Lolietum herbosum. В травостое<br />
31 вид растений, многочисленны сорные и малопоедаемые травы. Такие сообщества хорошо<br />
развиваются на достаточно богатых питательными веществами и неплотных почвах,<br />
присутствуют до 4-5 лет, затем заменяются сообществами бородача. Хорошо переносят<br />
уплотнение почвы, но при выпасе с перегрузкой травяной покров изреживается и<br />
затрудняется проникновение других кормовых растений.<br />
Высота над уровнем моря 55-85 м, рельеф - правый склон р. Днестр, склоны балки.<br />
Общее состояние. В силу перевыпаса травяной покров изрежен и засорен. Участок<br />
как пастбище неперспективен, травостой нуждается в мерах по коренному улучшению<br />
(посев злаково-бобовой смеси, уход за пастбищем, рационализация выпаса).
522<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Пастбище коммуны Тудора - XV- С(P).30.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, коммуна Тудора, у южного края села и урочища<br />
«Иридра»<br />
46° 26' 5" сш 30° 1' 40" вд<br />
Площадь и краткое описание. 24 га. Средневозрастная залежь (5-10 лет) с корневищнозлаковой<br />
растительностью. Преобладают пырейные сообщества (Elythrigietum repentis)<br />
с примесью Cynodon dactylon, Poa angustifolia, Lolium perenne и сорного разнотравья с<br />
низкой кормовой ценностью. Выявлено 63 видов растений, в том числе редкий Adonis<br />
vernalis L. Травяной покров разрежен, а растения угнетены перегрузкой выпаса.<br />
Высота над уровнем моря 40-70 м, рельеф - правый склон р. Днестр, склоны балки.<br />
Общее состояние. Пастбище в низопродуктивное и малоценное, поскольку в составе<br />
отсутствуют кормовые бобовые и разнотравье, присутствуют сорные и непоедаемые виды<br />
трав. Причины – вольный выпас с перегрузкой. Практикуемое использование приведет к<br />
дальнейшей деградации пастбища. Травостой нуждается в замене (мероприятия с посевом<br />
злаково-бобовой смеси). Участок пригоден для механизированного улучшения.<br />
Пастбище коммуны Тудора - XV- С(P).31.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, коммуна Тудора, прилегает к урочищу «Иридра»,<br />
в дальней от села части.<br />
сш 30° 2’ 37” 30 сш 30° 2’ сш 30°<br />
Площадь и краткое описание. 33,3 га. Пастбище занято сообществами луговых степей<br />
с доминированием бородача (Bothriochloa ischaemum) и присутствием в травостое 45<br />
видов растений, в том числе Poa angustifolia, Stipa capillata, Euphorbia stepposa, Artemisia<br />
austriaca, Plantago lanceolata, Centaurea diffusa, Eryngium campestre. Проективное покрытие:<br />
75–80%, высота травяного покрова: 5–7 cм, видовая насыщенность: 25–30 видов на<br />
100 м2 . Видов злаков: 7, бобовых: 4, разнотравья: 21. Cорные виды: 13, вредные растения:<br />
5, ядовитые: 3. Устойчивость доминирующих видов к выпасу: 3. Пастбище хорошего качества<br />
по доминирующему виду, с преобладанием в кормовой массе бородача, но почти<br />
полным отсутствием поедаемого разнотравья и бобовых. В лощине развиваются луговые<br />
сообщества Poaeto-Lolietum.<br />
Высота над уровнем моря 15-50 м, рельеф - правый склон р. Днестр, правый склон балки.<br />
Общее состояние. Средне сбитое засоренное пастбище хорошего качества по состоянию<br />
доминирующего вида, с преобладанием в кормовой массе бородача, но почти полностью<br />
отсутствует поедаемое разнотравье и бобовые. Причины угнетенности - вольный<br />
выпас с превышением пастбищной нагрузки без соблюдения сроков пастьбы, учета<br />
пастбищных возможностей участка и предоставления отдыха. Нужны мероприятия<br />
по поверхностному улучшению травостоя (подсев трав, отдых, рациональный выпас,<br />
уход), после проведения которых может стать хорошим пастбищем поздневесеннераннелетнего<br />
использования.<br />
Пастбище коммуны Паланка - XV- С(P).32.<br />
Расположение. Район Штефан-Водэ, коммуна Паланка, у юго-восточного края села<br />
вдоль дороги к таможенному пункту.<br />
46° 24' 53" сш 30° 1' 41" вд
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
523<br />
Площадь и краткое описание. 19 га. Средневозрастная залежь (5-7 лет), с неравномерным<br />
травостоем - Brometo (tectoris)–Elythrigietum (repentis), включающим 33 вида растений.<br />
Травяной покров сильно разрежен из-за стравливания, засорен. Преобладают<br />
сорняки, местами присутствуют сообщества райграса пастбищного.<br />
Высота над уровнем моря 50–80 м, рельеф - правый склон р. Днестр, правый склон балки.<br />
Общее состояние. Пастбище низопродуктивное и малоценное в кормовом отношении,<br />
поскольку довольно многочисленны сорные и непоедаемые виды. Отсутствуют кормовые<br />
бобовые и разнотравье. Травостой нуждается в замене или улучшении (мероприятия<br />
с посевом злаково-бобовой смеси).
524<br />
Anexa 6.2.<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
525<br />
Приложение 7.<br />
СОСТАВ, СТРУКТУРА И ТЕХНОЛОГИИ СОЗДАНИЯ ГЛАВНЫХ<br />
ЛЕСНЫХ КОРИДОРОВ, ЛЕСНЫХ ПОЛОС И ЗАЩИТНЫХ<br />
ПРОТИВОЭРОЗИННЫХ НАСАЖДЕНИЙ<br />
(которые должны соединить все типы лесных насаждений и неудобья в<br />
единую местную экологическую сеть)<br />
И.Н. Маяций<br />
1. СОСТОЯНИЕ ВОПРОСА.<br />
Использование лесных искусственных насаждений для оптимизации сельскохозяйственной<br />
деятельности прекращения и дальнейшего предотвращения эрозионных процессов<br />
и в целом иссушения местности имеет более, чем вековой опыт. Еще в конце ХYШ<br />
столетия ученым-почвоведом В.В. Докучаевым была предложена система мер, направленная<br />
на улучшение условий возделывания сельскохозяйственных культур среди которых<br />
важнейшее место отводилось защитным лесным насаждениям, Работами В.В. Докучаева<br />
и его учениками Г.Н. Высоцким, К.Э. Собеневским и др., работавшими на заложенных<br />
В.В. Докучаевым экспериментальных участках, было положено начало не только науке<br />
агролесомелиорации, но и ее практическому осуществлению. Важнейшим итоговым<br />
документом, обобщающем научное достижение и практический опыт в области агролесомелиорации<br />
и защитного лесоразведения, является изданная в 1986 году книга коллектива<br />
авторов под редакцией Е.С. Павловского “Защитное лесоразведение в СССР”, а также<br />
монография Н.А. Лохматова. “Развитие и возобновление степных лесных насаждений<br />
“ (1999), имеющие непроходящее значение для понимания значимости процессов роста,<br />
формирования, устойчивости и долговечности лесных насаждений в степи.<br />
В Молдове начало защитного лесоразведения относится к 1912 году, когда начали облесять<br />
овраги и эрозированные земли. Значительные научно-исследовательские работы по<br />
защитному лесоразведению в Молдове проведены в Молдавской лесной опытной станции<br />
(Н.В. Ромашов, 1956; И.Г. Зыков, 1970; Н.А Пинчук, 1984; А.Ф. Паладийчук, 1986 и др.).<br />
За многие годы учеными-агролесомелиораторами разработаны не только агролесомелиоративные<br />
вопросы в общей форме, но и на базе агролесомелиоративного районирования<br />
установлены требования по составу, конструкции (структуре), размещение различных<br />
по функциональному назначению типов защитных лесонасаждений, установлена<br />
их агроэкономическая, противоэрозионная, водоохранная, ландшафтообразующая,<br />
оздоровительная и др. значимость. Установлено, что только система взаимосвязанных,<br />
взаимодополняющих насаждений обеспечивает максимальный мелиоративный эффект.<br />
Лесные полосы, создаваемые на пахотных угодьях в мелиоративных целях, будут обладать<br />
свойствами системных объектов лишь тогда, когда на любой части межполосного<br />
поля будет заметен мелиоративный эффект от защитных насаждений. (“Защитное лесоразведение…”,<br />
1986).<br />
В.М. Ивонин (1993) под системой защитных лесонасаждений понимается совокупность<br />
различных видов (типов) защитных лесных насаждений, обеспечивающих защиту<br />
всей территории хозяйство, района, региона.<br />
В последнее время высокая освоенность территорий, непомерно высокими, удельный<br />
вес интенсивно обрабатываемых угодий, переход к монокультуре способствовали не
526<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
только усилению эрозионных и оползневых процессов, но и сокращению численности видов,<br />
особенно животных, что и обусловило нарушение биологического равновесия в агроценозах<br />
и в целом в агроландшафтах. Вырастить, сохранить урожай стало возможным<br />
только применяя пестициды с каждым годом все в больших количествах. При этом в<br />
сельскохозяйственных продуктах их остатки достигали уровня, представляющего<br />
угрозу для здоровья человека. Особенно это характерно для Молдовы, где суммарное<br />
токсиколого-гигиеническая и экотоксикологическая вредность применения пестицидов<br />
в 6 – 8 раз превышается предельно допустимое количество (Долгосрочная комплексная<br />
программа охраны окружающей среды и рационального использования природных ресурсов<br />
Молдовы. 1987). Прослеживается прямая зависимость между территориальной<br />
нагрузкой пестицидов и уровнем заболеваемости и смертности населения, особенно детей<br />
(там же). Это и есть экологический кризис.<br />
Возникла объективная необходимость поиска путей, направленных в общем на экологическую<br />
оптимизацию ландшафтов. Многие ученые решение проблем оптимизации<br />
ландшафта, сохранения и восстановления биологического разнообразия и биологического<br />
равновесия видят в формировании природного каркаса (К. Эрингис, 1979, “Защитное<br />
лесоразведение в СССР, 1986; Е.С. Павловский, 1986; П.С. Пастернак, 1987; К. Богаченко,<br />
1988, И.Н. Маяцкий, 1990, 1991 и др.), в создании биологических систем (Ивонин,<br />
1993), экологических сетей (А. Андреев и др., 2001). Основу предлагаемых систем и каркасов<br />
составляет сеть взятых под особую охрану государства участков с естественной<br />
растительностью как лесной, так и степной, луговой, болотной. Это еще сохранившиеся,<br />
естественные очаги расселения животных, места сбора семян местных знатоков экотипов<br />
растений для воссоздания коренных типов фитоценозов. Это важнейший фактор<br />
и условие сохранения и восстановления биологического разнообразия и биологического<br />
равновесия в ландшафтах. Неотъемлемой составной частью природного каркаса является<br />
система разного функционального назначения защитных лесонасаждений. Важнейшим<br />
принципом формируемого каркаса является системность, то есть охват мелиоративным<br />
воздействием всей территории хозяйства, района, региона. Воссоздание коренных<br />
типов фитоценозов – основа восстановления местной фауны. Природный каркас<br />
– это средство воздействия на все составляющие ландшафта – почву и подпочву,<br />
внутренние воды, воздух, растительность и животный мир. Это средство оптимизации<br />
условий для сельскохозяйственного производства и в целом жизнедеятельности человека.<br />
Усилить природовосстановительную значимость защитных лесонасаждений возможно<br />
только создавая их по коренному типу лесных фитоценозов, насыщая их породами,<br />
привлекающими полезную фауну.<br />
С учетом научных разработок и практического опыта составлены разного уровня<br />
Инструктивные указания по проектированию и выращиванию защитных лесных насаждений<br />
на сельскохозяйственных землях. Такие указания составлены и для Молдовы<br />
(1986) К сожалению, в документах инструктивного плана даже самых последних<br />
еще не нашло отражение значимость защитных лесонасаждений как важнейшего<br />
звена в сохранении и восстановлении биологического разнообразия и равновесия<br />
в агроценозах и ландшафтах<br />
Таким образом, при проектировании главных лесных коридоров местной экологической<br />
сети, лесозащитных полос, противоэрозионных посадок за основу следует взять<br />
имеющиеся рекомендации, уточнив их в части состава пород и конструкции, обеспечивающих<br />
выполнение этими насаждениями функции биологического обогащения и биологического<br />
равновесия в агроценозах и ландшафте в целом.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
527<br />
2. АССОРТИМЕНТ ПОРОД.<br />
В общем плане ассортимент пород для защитных насаждений подбирается с учетом<br />
лесомелиоративного района, условий местопроизрастания и фитоценотической притертости<br />
пород, то есть с учетом эволюционно сложившихся взаимоотношений между<br />
растениями данного фитоценоза. Богатый опыт степного лесоразведения показывает,<br />
что даже в несвойственнных для лесных пород условиях степи насаждения отличаются<br />
устойчивостью, долговечностью и высокой продуктивностью, если их состав сходен<br />
с таковым в природе.<br />
Более, чем вековой опыт подтверждает, что дуб – главная порода степного лесоразведения.<br />
Ни одна другая порода не может сравниться с дубом по устойчивости и долговечности<br />
в степных насаждениях. Поэтому во всех официальных Инструкциях по проектированию<br />
и рекомендациях по созданию защитных лесонасаждений на зональных типах<br />
условий местопроизрастания в качестве главной породы рекомендуется дуб с его спутниками.<br />
И только на разрушенных эрозией местах в качестве главной породы рекомендуется<br />
белая акация. На участках с достаточным увлажнением (поймы, орошаемые земли)<br />
– тополя. К сожалению, в практике, и особенно в Молдове, волевым путем нарушались<br />
соответствующие Инструкции и полезащитные, и прибалочные лесополосы на пахотных<br />
угодьях создавались из пород недостаточно устойчивых, но быстро дающих видимый<br />
эффект. Это орех грецкий, белая акация, тополя и др. породы. Это наглядно видно<br />
из приведенных данных в таблицах № 1 и 2. Последние без слов свидетельствуют, что<br />
в практике преимущество отдавалось на протяжении всей истории защитного лесоразведения<br />
в Молдове ореху грецкому – породе двойного значения. При этом более, чем<br />
очевидно, что отдавалось преимущество не защитной значимости лесополос, а получению<br />
урожая, который можно увидеть, взвесить. Поэтому и полосы создавались из ореха<br />
аллейного типа 1 – 2-х – реже 3-рядные, лесомелиоративные, а тем более их роль как<br />
биологических коридоров в восстановлении биоразнообразия и биологического равновесия<br />
в агроценозах и в целом в ландшафте незначительна. А между тем, полезащитные<br />
полосы и защитные лесонасаждения на эродированных землях – это леса первой группы,<br />
самой высокой категории защитности, где получение продукции должно носить не<br />
приоритетный, а побочный характер, и оценку этих насаждений необходимо вести с позиций<br />
их значимости в создании всех необходимых условий существования, развития,<br />
восстановления и образования (создания) всех компонентов ландшафта, с позиций обеспечения<br />
устойчивого развития.<br />
Второе место после ореха грецкого занимает белая акация. Это порода интродуцент<br />
давно широко распространена в Молдове. Она с успехом применялась еще в первых посадках<br />
конца ХIХ столетия, когда выращивание ее на виноградную тычку и виноградный<br />
кол при 5 – 10-летнем обороте рубки обеспечивало рентабельность в 50 – 60% (Г.С. Иванов,<br />
1970). В этот же начальный период лесоразведения в Молдове белая акация, как быстрорастущая<br />
порода использовалась в качестве подгона для медленнорастущих дуба,<br />
ясеня, березы, клена, шелковицы др.(Там же). Это для нас имеет огромное значение, так<br />
как позволяет использовать белую акацию для получения в целом быстрого эффекта при<br />
выращивании лесополос. О возможности использования белой акации в качестве сопутствующей<br />
дуб указывают Б.И. Логгинов и др. (1969). Безусловно, полосы и защитные<br />
массивные насаждения на эродированных землях из одной белой акации также как и аллейного<br />
типа из ореха грецкого имеют незначительный природовосстановительный эффект.<br />
Поэтому в дальнейшем при использовании белой акации для создания защитных<br />
лесонасаждений в их состав необходимо вводить и другие породы деревьев и кустарников<br />
для привлечения полезной фауны. Это прежде всего насекомоопыляемые деревья и
528<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
кустарники, цветение которых образует своеобразный конвейер во времени, дополняемый<br />
цветением травянистых растений на обочинах (А.В. Андреев 1989; И.М. Ганя, А.И.<br />
Мунтяну, В.Г. Остафийчук, 1987, И.Н. Маяцкий, 1989 и др. Это и позволяет придать защитным<br />
насаждениям, даже созданным из главных пород интродуцентов (белая акация,<br />
софора и др.) роль биоценотических оазисов и биологических коридоров (путей передвижения<br />
– миграция животных).<br />
И.М. Ганя и др. (1989) считают, что для привлечения и увеличения численности различных<br />
экологических групп биоценотические базисы должны включать максимальное<br />
число древесно-кустарниковых пород. Видимо, отдавая дань существующей традиции,<br />
авторы тут же рекомендуют для южных районов Молдовы 5 - 7-рядные полосы ажурной<br />
и продуваемой конструкции, по данным этих же авторов - менее эффективных в плане<br />
привлечения насекомоядных птиц. Следует учесть, что когда лесополосы составляют систему,<br />
значимость конструкции повышается, нивелируя недостатки отдельных составляющих<br />
полос (В.С. Габай, 1988). Это подтверждают и данные наших наблюдений, проведенных<br />
в Николаевской области в зоне южных черноземов. Здесь на полях Владимировской<br />
агролесомелиоративной опытной станции, где имелась система лесополос в основном<br />
опытной конструкции (полосы созданы еще в Докучаевское время), средняя за 4<br />
года урожайность превысила урожайность за эти же годы на полях рядом расположенного<br />
колхоза с полосами, не составляющими системы, по озимой пшенице – на 7 ц/га, ячменю<br />
– 6,2, кукурузе на силос – 31,4 ц/га. Благодаря системе лесополос хозяйство опытной<br />
станции по урожайности вышло на уровень хозяйств с орошаемыми землями (И.Н.<br />
Маяцкий, 1976). Сказанное позволяет значительно увеличить число пород, в том числе и<br />
кустарников, всегда обуславливающих плотную конструкцию лесополос.<br />
С учетом вышеизложенного, для южного лесомелиоративного района Молдовы (по<br />
природному районированию, принятому авторами Экологической сети Молдовы, это<br />
соответствует 4 районам: Южно-Молдавский лесостепной, Буджакский степной, Нижнеднестровский<br />
лесостепной, Нижнеднестровский степной) может быть предложен такой<br />
ассортимент древесных и кустарниковых пород:<br />
2.1. Основной ассортимент для плакорных условий (очень сухие и сухие условия местопроизрастания,<br />
слабо и среднесмытые черноземы):<br />
ГЛАВНЫЕ ПОРОДЫ - дуб черешчатый, вяз граболистный;<br />
СОПУТСТВУЮЩИЕ – груша лесная, клен остролистный, клен полевой, липа войлочная,<br />
клен татарский;<br />
КУСТАРНИКИ – боярышник однопестичный, боярышник согнутостолбиковый,<br />
кизил, скумпия, лох узколистный.<br />
2.2. Для условий пойм и днищ балок (свежие условия местропроизрастания)<br />
ГЛАВНЫЕ ПОРОДЫ – дуб черешчатый, вяз граболистный, ива белая, тополь белый,<br />
тополь черный (гибридный), ясень обыкновенный;<br />
СОПУТСТВУЮЩИЕ - клен остролистный, клен полевой, липа войлочная, яблоня<br />
лесная;<br />
КУСТАРНИКИ (для свежих, сухих и очень сухих условий): клен татарский, бузина<br />
красная, бузина черная, бересклет городчатый, калина, гордована, терн, скумпия,<br />
шиповник, бирючина, вишня степная, облепиха, спирея, будлея Давида, гибискус,<br />
сирень, лох узколистный.<br />
2.3. Дополнительный ассортимент. Сюда включаются породы – интродуценты, зарекомендовавшие<br />
в районе проведения работ хорошим ростом и устойчивостью.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
529<br />
Это – прежде всего – белая акация, о которой уже говорилось. Она может быть использована<br />
в качестве сопутствующей породы дубу черешчатому (Иванов, 1970, С.Н.<br />
Лазу, Д.И. Гочу, 1990, Б.И. Логгинов и др., 1969). Она же практически незаменима при<br />
облесении откосов оврагов, а также участков, лишенных почвенного покрова, где она<br />
играет почвоулучшающую роль и служит своеобразным предшественником основной<br />
породы степного лесоразведения – дуба черешчатого. При использовании ее в качестве<br />
главной породы в полезащитных полосах необходимо учитывать ее сильную корнеотпрысковую<br />
способность, особенно при повреждении корней. Полоса как бы расползается<br />
вширь. Создание крайних рядов их кустарников будет не только препятствовать<br />
этому, но существенно повысить привлекаемость полос для полезных животных.<br />
Необходимо также учитывать, что на свежих, свежеватых и даже сухих условиях местопроизростаний<br />
на богатых почвах белоакациевые насаждения в 4 – 7 раз менее доходны,<br />
по сравнению с насаждения из дуба в этих же условиях (Г.С. Иванов, 1970, Б.И. Логинов,<br />
1969). Доходность белоакациевых насаждений может быть повышено при установлении<br />
5 – 10-летнего оборота рубки – при ведении хозяйства на мелкотоварную продукцию<br />
– виноградный кол или виноградную тычку.<br />
Софора японская, гледичия в зоне работы и южнее отличаются и быстротой роста,<br />
устойчивостью и достигают максимальной возможной высоты. Так, по нашим исследованиям<br />
в Белгород-Днестровском районе, в совхозе «Грикультур» полосы из софоры<br />
японской и гледичии трехколючковой по высоте значительно превосходили полосы из<br />
дуба и белой акации. Гледичия трехколючковая в условиях степи – наиболее засухоустойчивая<br />
порода, выносит задернение почвы, не повреждается скотом. Может быть использована<br />
в качестве главной породы на плакорных местах и в свежих условиях для живых<br />
изгородей (хорошо переносит обрезку), создания крайних защитных рядов во всех<br />
типах насаждений в местах, где требуется защита от скота.<br />
В условиях изменившегося характера землевладения орех грецкий может быть использован<br />
для создания однорядных насаждений по границам землепользования с<br />
оставлением подкронной полосы под естественное заращивание (травяной шлейф). Однако<br />
главные лесные коридоры и лесные полосы, предназначенные объединить все лесные<br />
насаждения, неудобья и др. в единую сеть, необходимо создавать по лесному типу с<br />
большим набором древесных и кустарниковых пород, обеспечивающих плотную структуру<br />
создаваемых насаждений и лесную среду.<br />
В свежих, свежеватых и сухих условиях местопроизрастаний в качестве главных пород<br />
могут быть использованы прошедшие длительный испытательный период дуб красный<br />
и орех черный (И.Н. Маяцкий, 1985).<br />
Дуб красный в условиях Хырбовецкого леса отличается устойчивостью, качеством<br />
стволов и быстрым ростом. По последнему признаку он незначительно уступает белой<br />
акации. Выносит задернение. Плодоносит почти ежегодно.<br />
Орех черный в условиях Хырбовецкого леса также отличается быстрым ростом, прямизной<br />
ствола, устойчивостью к засухе. Имеет очень ценную древесину.<br />
2.4. Особый ассортимент деревьев и кустарников для посадки на откосах оврагов и<br />
слабо задерненных склонах.<br />
В районе проведение работ имеется опыт создания насаждений на откосах оврагов<br />
и слабозадернном склонах балок. Близь дороги, идущей от магистрали Кэушень<br />
– Белгород-Днестровск на Рэскаец были высажены белая акация, облепиха, шиповник.<br />
Уже в 12 лет на момент обследования насаждение местами сомкнулось, по откосу<br />
оврага образовались сплошные заросли. Обобщая увиденное, и здесь и в других местах
530<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
рекомендуется такой ассортимент пород для посадки без общей подготовки почвы – в<br />
ямки, трещины и др.: белая акация, боярышник, облепиха, шиповник. По нижней части<br />
откосов оврагов и по днищу – тополь белый.<br />
3. СТРУКТУРА (КОНСТРУКЦИЯ) ЛЕСНЫХ КОРИДОРОВ, ЛЕСНЫХ ЛЕСОПОЛОС И<br />
ПРОТИВОЭРОЗИОННЫХ НАСАЖДЕНИЙ. СХЕМЫ СМЕШЕНИЯ.<br />
Разрозненные предложения о структуре защитных лесонасаждений в связи с их функцией<br />
обогащения биоразнообразия и обеспечения биологического равновесия в агроценозах<br />
и ландшафтах впервые обобщил А.В. Андреев (1989). Важнейшим является требование<br />
формирования насаждений с высокой степенью сомкнутости полога, обязательно с<br />
кустарниковым подлеском, обильным слоем подстилки, наличием открытых пространств<br />
(полян), травяного шлейфа. Опушечные ряды должны состоять из двух рядов, при этом<br />
крайний ряд должен создаваться не сплошным, а в виде выступов, предотвращающих вытеснение<br />
шлейфа, дорогами. Важнейшим является указание, что расстояние между разного<br />
типа защитных насаждений должно соответствовать двойному расстоянию залета проникающих<br />
с обеих сторон птиц и опылителей (Это и есть элемент системности!).<br />
Итак, лесные коридоры, лесные полосы, защитные противоэрозионные насаждения<br />
должны в основе своей быть плотными, с подлеском, мощной подстилкой, с опушкой,<br />
имеющей выступы с нераспахиваемыми обочинами.<br />
Основа формирования лесных фитоценозов требуемой структуры (конструкции) закладывается<br />
уже на начальном этапе подбором ассортимента пород и типом их смешения,<br />
а в дальнейшем – проведением соответствующих рубок ухода.<br />
Из известных типов смешения (групповой, звеньевой, порядный, подеревный) в наибольшей<br />
мере решению задач воссоздания лесных фитоценозов коренного типа отвечает<br />
групповой тип смешения, при котором в наибольшей мере возможно достижение выполнения<br />
зоологических требований в части структуры будущих насаждений. Но при<br />
механизированной посадке групповой тип затруднен. Здесь более приемлем звеньевой<br />
тип смешения, когда в одном ряду несколько видов деревьев и кустарников чередуются<br />
между собой звеньями по 5 – 7 растений.<br />
Насаждения создаются в один прием, т.е. породы высаживают одновременно.<br />
В соответствии с изложенным предлагаются такие схемы размещения и смешения деревьев<br />
и кустарников.<br />
3.1. Главные лесные биологические коридоры<br />
В перечне типов защитных лесонасаждений такого названия. Следовательно, нет предложения<br />
в инструктивных документах о составе и структуре таких насаждений. Но аналоги<br />
таких насаждений имеются. Такие широкие многорядные лесополосы были запроектированы<br />
и в основном созданы в соответствии с Планом полезащитных лесонасаждений,<br />
внедрение травопольных севооборотов, строительство прудов и водоемов для обеспечения<br />
высоких и устойчивых урожаев в степных и лесостепных районах Европейской<br />
части СССР (1948) вдоль берегов крупнейших рек, в том числе Государственная лесополоса<br />
г. Белгород – р. Дон, в создании которой принимал участие автор отчета. Полосы<br />
создавались по классической схеме: крайние ряды кустарники, затем ряды сопутствующей<br />
с кустарником чередовался ряд главной породы - дуба.<br />
Подобие широких полос были предложены нами в Рекомендации по созданию систем<br />
лесных насаждений в бассейнах малых рек и крупных овражно-балочных систем Молдавской<br />
ССР в качестве истоковых насаждений (1990). Рекомендации были одобрены
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
531<br />
Ученым Советом Ботанического сада АН МССР, прошли опытно-производственную<br />
проверку, но из-за начавшей «перестройки» не были изданы. Истоковые полосы предлагались<br />
многорядные (16 рядов), состоявшие из спаренных крайних рядов кустарника, а<br />
затем шел набор главных и сопутствующих при звеньевом типе смешения. Приведенные<br />
аналоги могут быть использованы при составлении схемы смешения и размещения пород<br />
в главных биологических коридорах.<br />
С учетом сказанного, для главных лесных коридоров рекомендуются ряд схем смешения.<br />
При этом приняты следующие условные обозначения:<br />
3.1.1. Для плакорных (нагорных) условий (пахотные земли) рекомендуется схема № 1.<br />
Ширина лесной полосы 50 м, при ширине междурядий – 3 м. Это 17 рядов. Размещение<br />
растений в ряду (первоначальное, при посадке) 0,7 м. Главная порода высаживается<br />
чистыми рядами, сопутствующие и кустарники звеньями по 5 растений в звене. В крайних<br />
рядах (1 – 17) группы кустарников: боярышника, терна, шиповника; в 3 и 15 рядах в<br />
качестве сопутствующих предпочтение необходимо отдать боярышникам, клену татарскому<br />
или полевому, яблоне и груше лесной, кизилу, скумпии; в 4 и 14 рядах – высаживается<br />
быстрорастущая и достигающая наибольшей высоты в данных условиях порода<br />
– вяз граболистный. Возможна замена его на ясень обыкновенный, софору, гледичию<br />
или белую акацию. В рядах 6, 8 10, 12 высевается или высаживается дуб черешчатый.<br />
Возможна его замена дубом красным, орехом черным, вязом граболистным; менее желательна<br />
замена дуба ясенем, белой акацией. В 5, 7, 9, 11, 13 рядах звеньями высаживаются<br />
сопутствующие и кустарники – весь спектр рекомендуемых в перечне пород. Предпочтительны<br />
обычные спутники дуба: клены остролистный, полевой. При замене дуба гледичией<br />
или белой акацией последние в ряду высаживаются через 1 м.<br />
На 1 га главного лесного коридора согласно схеме требуется: дуба черешчатого – 1100<br />
шт. сеянцев или столько же лунок с посевом 4 – 5 желудей в лунку; сопутствующих –<br />
1000, кустарников – 1300 шт. Или на 1 км коридора: дуба 5,6 тыс. шт., сопутствующих 5<br />
тыс. и кустарников 6,5 тыс. шт.<br />
Разрывы (по длине полосы) приурочиваются к дорогам, в том числе полевым, потяжинам<br />
(лощинам) и т.п. Величина разрыва – по обстановке, но с таким расчетом, чтобы<br />
мог образоваться шлейф травянистых растений не меньше двойной предполагаемой высоты<br />
полосы.
532<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
3.1.2. Для пойменных условий и днищ широких балок со свежими условиями произрастания<br />
рекомендуется схема № 2.<br />
Ширина полосы 50 м, рядов 17, междурядья – 3 м. Расстояние между растениями в<br />
ряду – 0,7. Главные высаживаются чистыми рядами. Сопутствующие и кустарники – звеньями<br />
по 5 растений в звене. В 1 ряду (по днищам балок – 1-й ряд от Тальвега) высаживаются<br />
через 50 м группы ивы, в обрамлении кустарников – калины, гордовины, бузины<br />
черной и красной, терна, шиповника; во 2 ряду в качестве сопутствующих – предпочтение<br />
отдается клену полевому, клену остролистному; в 15 ряду высаживаются также в качестве<br />
сопутствующих яблоня, груша. В 4 и 14 рядах в качестве главной породы высаживается<br />
тополь гибридный, желательно сорт Королинский. В 6, 8, 10 и 12 рядах – высевается<br />
или высаживается дуб черешчатый.<br />
Вполне возможна замена дуба ясенем обыкновенным, тополем гибридным и белым.<br />
При наличии угрозы повреждения скотом возможна замена кустарников в 16 ряду плотной<br />
посадкой гледичии (живая изгородь)<br />
Тополь в 4 и 14 рядах, а также в 6, 8, 10 и 12 рядах при замене им дуба высаживается<br />
через 6 м. Количество требуемого посадочного материала такое же, как и в схеме № 1 (по<br />
тополю делается уточнение).<br />
Разрывы по длине полосы делаются в местах прохождения, промоин и др. Размер разрыва<br />
определяется на месте, минимальный размер – не менее 2-х предполагаемых высот<br />
полосы
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
533<br />
3.1.3. При размещении главного лесного коридора на пологих склонах до 12 градусов<br />
(возможна полосная сплошная вспашка); участки со смытыми почвами – очень сухие,<br />
используемые под пастбища – схема № 3.<br />
Главный лесной коридор здесь предлагается создавать из двух параллельных лесополос<br />
с промежутком между ними в 35 – 40 м, оставляемым для естественного формирования<br />
шлейфа травянистых растений. Общая ширина полосы – 54 м (без учета<br />
ширины разрыва. Размещение растений в ряду через 0,7 м. Каждая кулиса представляет<br />
зеркальное отображение другой. Поэтому на схеме счет рядов для удобства ведется<br />
от внутренних рядов<br />
Итак, первые ряды – чисто кустарниковые, не менее 6 – 7 видов, чередующихся звеньями<br />
по 5 растений в звене. 2, 4, 6, 8 ряды сопутствующие с кустарником чередуются<br />
звеньями по 5 растений – весь спектр сопутствующих и кустарников, упор на боярышник,<br />
кизил, скумпию, шиповник, гордовину, а из сопутствующих, клен татарский, боярышник,<br />
клен полевой, кизил, скумпия и др. В 8 ряду для защиты от потравы скотом может<br />
быть высажена гледичия. Ряды 3, 5, 7 – главная порода – белая акация. В относительно<br />
лучших условий – вяз граболистный, гледичия. Устойчивость и привлекательность<br />
полосы основывается в основном на кустарниках и шлейфах естественной травянистой<br />
растительности, значимость которой для восстановления местной флоры, а следовательно<br />
и фауны, здесь не меньше чем привлеченной лесной.
534<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
На 1 га главного лесного коридора требуется главной породы – 800 шт., сопутствующих<br />
– 1100, кустарников – 1600. Или на 1 км полосы соответственно главной породы 4,3<br />
тыс. шт. сопутствующих – 5,9 тыс. шт., кустарников 8,6 тыс. шт. К приведенным цифрам<br />
необходимо добавить как минимум то количество посадматериала, который необходим<br />
будет для посадки на откосах оврагов на склонах. Здесь же планируются и разрывы в полосах,<br />
равные 2 предполагаемым высотам лесных полос.<br />
3.2. Полезащитные полосы, имеющие преимущественное значение<br />
биологических коридоров<br />
За основу предлагается взять существующую схему размещения растений в водорегулирующих<br />
лесополосах – №4.<br />
Ширина полосы 15 м, рядов 5. Во 2 и 3 рядах – высаживается главная порода – дуб.<br />
Возможна замена на быстрорастущие вяз граболистный, белую акацию, гледичию. Возможно<br />
использование в качестве главной 2 или 3 породы. При этом размещение главных в<br />
ряду и сопутствующих и кустарников – звеньевое по 5 растений в звене.<br />
Размещение быстрорастущих – вяза, белой акации – 3 – 4 растений.<br />
В крайних рядах преимущество отдается низкорослым сопутствующим и плодовым. В<br />
центральном ряду высаживаются типичные для дуба спутники – клены, липа.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
На 1 га лесополосы требуется главных пород 950 шт., сопутствующих 1450, кустарников<br />
– 1450. На 1 км лесополосы соответственно 1,4 тыс., 2,2 и 2,2 тыс. шт.<br />
535<br />
3.3. Полезащитные лесные полосы и насаждения<br />
3.3.1. Для обычных полезащитных лесополос рекомендуется с х е м а № 5.<br />
Ширина лесополосы 9 м. Число рядов 3. Размещение растений в ряду – через 0,7 м.<br />
Главная порода – дуб высаживается чистыми рядами. При двух главных породах – смешение<br />
их в ряду звеньями. Сопутствующие и кустарники – звеньями по 5 шт. в звене.<br />
Звено кустарников чередуется через звено с сопутствующей породой.<br />
В качестве сопутствующих используются: клены полевой, остролистный и татарский,<br />
липа, кизил, боярышник, из плодовых – яблоня, груша, абрикос. На обочинах лесополосы<br />
через каждые 100 м высаживается группа кустарников – боярышник, терн, шиповник<br />
и др., препятствующие распашке опушек.<br />
На тяжелых карбонатных почвах из перечня сопутствующих пород преимущество отдается<br />
низкорослым породам: кизилу, боярышнику, скумпии, а также плодовым – яблоне,<br />
груше, абрикосу и др. В этих же условиях возможна замена дуба как главной породы<br />
на белую акацию, гледичию, вяз граболистный.
536<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
На 1 га полезащитной лесополосы требуется: главной породы – 950 шт., сопутствующих<br />
– 950 и кустарников 1000 шт. На 1 км соответственно 1,4 тыс., 1,4 и 1,5 тыс.шт.<br />
3.3.2. Для кустарниковых стокорегулирующих полос, создаваемых на склоновых землях<br />
в садах и виноградниках с целью предотвращения размывов, распыления струйчатого<br />
стока и кольматажа (осаждения) твердых частиц, предлагается с х е м а № 6.<br />
Полоса 3-рядная. В отличие от имевших место ранее рекомендаций здесь планируется<br />
увеличить ширину междурядья до 1,5 м через 0,7 м, а состав кустарников насыщать энтомофильными<br />
видами: калина, кизил, ирга круглолистная, шиповник, буддлея Давида,<br />
смородина золотая и др.<br />
Общая ширина полосы 5 м. На 1 га требуется около 10 тыс. растений, смешение кустарников<br />
звеньями – по 5 шт. в звене.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
537<br />
3.3.3. Для противоэрозионных насаждений массивного типа на разрушенных землях<br />
рекомендуется на верхних и средних частях склонов высаживать белую акацию.<br />
На нижних частях склонов, как правило, имеющих гумусовый горизонт, создаются<br />
культуры из дуба черешчатого с его спутниками. По тальвегу балок возможно посадка<br />
тополя гибридного. Соответственно подбираются и сопутствующие и кустарники.<br />
Со стороны угрозы потравы скотом в крайнем ряду возможна посадка гледичии в качестве<br />
живой изгороди.<br />
При создании защитных лесонасаждений в Южном лесомелиоративном районе нет<br />
необходимости создавать крупные лесные массивы. Достаточно создавать насаждения<br />
на местах, где возможна сплошная подготовка почвы, а также на незадернелых откосах<br />
оврагов – без подготовки почвы. Незакультивированные места оставляются для восстановления<br />
естественной травянистой растительности, значимость которой в условиях<br />
степи не менее высока, чем привлеченной лесной.<br />
При посадке насаждений междурядья (расчетное) 2,5 м и в ряду 1 м. На участке без<br />
подготовки почвы посадка должна быть более плотная. Смешение пород в ряду звеньями<br />
или группами (при ручной посадке на неподготовленной почве).<br />
3.3.4. На орошаемых землях для полезащитных лесополос, играющих преимущественно<br />
роль биологических коридоров предлагается с х е м а № 7.<br />
Полоса состоит из кустарникового пояса – посадка по бровке оросительных и дренажных<br />
канав, и собственно лесополосы, создаваемой через 6 м от посадочных мест<br />
кустарников. В первом ряду лесополосы высаживается ряд кустарников, затем ряд сопутствующих,<br />
чередующихся звеньями по 5 шт. в звене с кустарниками. Далее 4 ряда
538<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
тополя гибридного, чередующегося в ряду через 2 звена кустарников. Тополя в звене 3<br />
шт., кустарников по 5 шт. Затем идет ряд смеси сопутствующих кустарников и опушечный<br />
ряд кустарников.<br />
Ширина междурядий в кустарниковой полосе 1,5 м, в основной полосе – 3 м. Общая<br />
ширина полосы вместе с дорожным разрывом для прохода техники 25 м.<br />
Главная порода – тополь гибридный высаживается крупномерными саженцами высотой<br />
2,5 – 3 м. Желательно использовать для этого устойчивый к раковому заболеванию<br />
и наиболее продуктивный тополь Каролинский. Из сопутствующих – вяз граболистный,<br />
клен полевой, клен остролистный, груша лесная и др.<br />
По бровке (кустарниковый пояс) высаживается ива корзиночная. На всей площади<br />
лесополосы – кустарники, прежде всего калина, гордовина, бузина красная и черная, кизил,<br />
лещина, арония черноплодная, терн, шиповник и др.<br />
На 1 га лесополосы (включая и дорожный разрыв) требуется: тополя гибридного 1200<br />
шт., сопутствующих 1200 шт., кустарников 2400 шт. На 1 км лесополосы соответственно<br />
– 3 тыс. шт., сопутствующих – 3 тыс. шт., кустарников 6 тыс.шт.<br />
3.7. Для создания лесополос (биологических коридоров) предлагается с х е м а № 8. Полоса<br />
состоит из трех отдельных полос: кустарниковый пояс – по бровке русла, полоса у<br />
подножия мокрого откоса и полоса у подножья сухого откоса.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
539<br />
Полосы у подножия сухого и мокрого откосов состоят из 3-х рядов каждая.<br />
Здесь главной породой выступает тополь гибридный, высаживаемый звеньями по 3<br />
шт. звено, длиной 7 м, чередующихся через 2 звена кустарников (в сумме также 7 м). Из<br />
кустарников предпочтение отдается терну, боярышнику, шиповнику и другим кустарникам,<br />
устойчивыми к повреждению скотом.<br />
Ширина междурядий в кустарниковой полосе – 2 м, в основных полосах – 3 м. На 1<br />
км лесополос требуется для кустарникового поля 1000 шт. черенков ивы корзиночной,<br />
для 2-х основных полос – тополь гибридный – 1500 шт., кустарников разных – 4300 шт.<br />
Полосы у подножия сухого и мокрого откосов состоят из 3-х рядов каждая.<br />
Здесь главной породой выступает тополь гибридный, высаживаемый звеньями по 3<br />
шт. звено, длиной 7 м, чередующихся через 2 звена кустарников (в сумме также 7 м). Из<br />
кустарников предпочтение отдается терну, боярышнику, шиповнику и другим кустарникам,<br />
устойчивыми к повреждению скотом.<br />
Ширина междурядий в кустарниковой полосе – 2 м, в основных полосах – 3 м. На 1<br />
км лесополос требуется для кустарникового поля 1000 шт. черенков ивы корзиночной,<br />
для 2-х основных полос – тополь гибридный – 1500 шт., кустарников разных – 4300 шт.<br />
4. ТЕХНОЛОГИЯ СОЗДАНИЯ ЗАЩИТНЫХ НАСАЖДЕНИЙ<br />
Подготовка почвы. На пахотных землях - по системе раннего пара или ранней зяблевой<br />
вспашке. Предпосадочная глубокая культивация. Посадка под лесопосадочную машину<br />
с последующей тщательной оправкой.<br />
На местах без подготовки почвы посадка в ямки размером не менее 40 х 40 х 40 см с<br />
последующим утаптыванием и обкапыванием по кругу диаметром не менее 1 м.<br />
Уязвимые моменты: подсушка во время транспортировки посадочного материала.<br />
Временная прикопка на месте работ толстым слоем против иссушающего ветра и против<br />
солнца. Посадка без обмакивания сеянцев, саженцев в болтушку достаточно густой консистенции.<br />
Посадка без подготовки сеянцев, саженцев – подновление срезов корней и<br />
укорачивание их с целью недопущения загибов корней при посадке. Мелкая посадка без<br />
заглубления корневой шейки. Уходы должны заключаться не только и не столько в удалении<br />
сорняков, но главное – в рыхлении почвы в ряду или приствольных кругах.<br />
5. ФОРМИРОВАНИЕ ЛЕСОНАСАЖДЕНИЙ ТРЕБУЕМОЙ СТРУКТУРЫ И СОСТАВА<br />
Применение 3-метровых междурядий и звеньевого типа смешения гарантирует<br />
успешный рост всех введенных в состав насаждения пород на небольшом отрезке времени.<br />
Уже через 3 – 5 лет потребуется вмешательство: быстрорастущие породы и кустарники<br />
могут оказывать угнетающее воздействие на главную породу – дуб.<br />
Поэтому применение системы рубок ухода – осветление, прочистки, прореживания,<br />
направленных на формирование насаждений определенного состава и формы (структуры)<br />
– неизбежно.<br />
Содержание рубок ухода известно лесоводам, а общие их принципы увязываются с поставленной<br />
целью и конкретным состоянием насаждения, в котором проводится рубка.
540<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
КОНЦЕПЦИЯ ОБЕСПЕЧЕНИЯ ПОДДЕРЖАНИЯ,<br />
СОХРАНЕНИЯ И РАЗВИТИЯ ВЕКОВЫХ НАСАЖДЕНИЙ<br />
541<br />
Приложение 8.<br />
Сохранение и развитие вековых насаждений является одной из основных задач персонала,<br />
осуществляющего хозяйствование в лесном фонде. Эта задача может быть выполнена<br />
только в случае соблюдения технических норм по использованию, уходу и восстановлению<br />
лесов, назначения и соответствующего выполнения посредством проектов по<br />
лесоустройству целей ведения лесного хозяйства и т.д. Так же, все мероприятия по вмешательству<br />
в процессы развития лесных экосистем, и особенно старовозрастных древостоев,<br />
необходимо рассматривать как вынужденную меру для устранения последствий<br />
отрицательного воздействия факторов окружающей среды или ведения лесного хозяйства.<br />
Проведение лесохозяйственных мероприятий должно осуществлятся, в том числе<br />
в целях оптимизации среды обитания животных.<br />
Основные положения, которых необходимо придерживаться в деле по сохранению/<br />
сбережению вековых насаждений:<br />
• сохранение фрагментов старовозрастных лесов;<br />
• предотвращение дальнейшего сокращения ценотического и видового богатства<br />
старовозрастных лесов;<br />
• восстановление разнообразия нарушенных природных сообществ, окружающих<br />
старовозрастные леса;<br />
• обеспечение учета интересов сохранения биоразнообразия во всех секторах хозяйственной<br />
деятельности;<br />
• изменение менталитета общества от антропоцентризма в сторону экоцентризма.<br />
Старовозрастные насаждения, в особенности на охраняемых территориях, должны<br />
рассматриваться не как источник древесины или других продуктов леса, а как среда<br />
обитания лесного биоразнообразия. Главная цель управления – обеспечить стабильность<br />
естественного развития лесных экосистем.<br />
При восстановлении старовозрастных лесов, нарушенных прошлой хозяйственной деятельностью<br />
человека или природными факторами, следует отдавать предпочтение технологиям<br />
и методам, близким к процессам естественного развития экосистем. Эти леса требуют<br />
охраны/сохранения не только как ценный генетический материал региона, но и как<br />
природная модель устойчивых сообществ. Естественные леса, в сравнении с антропогенными,<br />
обладают значительно большей устойчивостью к большинству факторов внешнего<br />
воздействия. Поэтому естественное лесовосстановление или содействие ему – наиболее<br />
лучшие пути к возрождению коренных типов леса и получению стабильных экосистем.<br />
Сохранение старовозрастных лесов Молдовы, должно опираться на международные<br />
принципы, положенные в основу Общеевропейской стратегии сохранения биологического<br />
и ландшафтного разнообразия:<br />
– осторожность – любое решение, которое может нанести вред биоразнообразию<br />
старовозрастных лесов, необходимо принимать с максимальной осторожностью,<br />
учитывая все возможнын последствий;<br />
– перемещение – любая деятельность, которая может нанести вред экосистеме старовозрастных<br />
лесов, должна быть перенесена в менее биологически ценные места,<br />
если отсутствует всякая возможность ее заменить или исключить;<br />
– предосторожность – при любой деятельности необходимо уменьшить возможные негативные<br />
воздействия на старовозрастные леса, даже при отсутствии на то подтверждений;
542<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
– обоснованность – любое решение, влияющее на состояние биоразнообразия старовозрастных<br />
лесов, должно иметь серьезное научное обоснование;<br />
– замещение – любая деятельность, метод или материал, которые могут нанести<br />
вред старовозрастным лесам, должны быть замещены другими, менее опасными;<br />
– возмещение – физические и юридические лица должны компенсировать любой<br />
ущерб, нанесенный старовозрастным лесам;<br />
– конкурентоспособность – обеспечение и применение современных технологий, с<br />
минимальным воздействием на биоразнообразие старовозрастных лесов;<br />
– информированность населения и участие в принятии решений – активное участие<br />
населения в процессе выполнения мер по сохранению старовозрастных лесов<br />
обеспечивается посредством соответствующего его информирования.<br />
В перспективе вопросы, касающиеся долговременного ведения хозяйства в лесах Республики<br />
Молдова, в том числе в старовозрастных древостоях, могут быть успешно решены<br />
только при проведении лесной политики, ориентированной на новые требования.<br />
В связи с этим в первую очередь необходимо формирование новой системы воззрений<br />
на лес, применение положений конвенций, к которым присоединилась Республика Молдова,<br />
сохранение структуры лесов в соответствии с условиями их местопроизрастания.<br />
В проводимой государством лесной политике ни в одном из правовых документов не затрагиваются<br />
вопросы по сохранению старовозрастных лесов.<br />
Исходя из современного состояния лесов Республики Молдова, можно сделать вывод,<br />
что их структура сильно изменена человеком, и большая часть из них деградирует. Процесс<br />
деградации лесов, происходящий под воздействием человека хорошо известен. Из<br />
имеющейся мировой и национальной практики в этой области отмечено, что в случае невыполнения<br />
комплекса лесохозяйственных работ, в лесах с несоответсвущей структурой,<br />
деградация усиливается, сукцессионное развитие идет в сторону замены коренных видов<br />
(дуб, бук), менее ценными пионерами (граб, липа, клен, ясень).<br />
В целях реализации Стратегии долговременного развития лесного сектора необходимо<br />
решить ряд важнейших задач, предполагающих сохранение биологического разнообразия,<br />
увеличение экологического и биопродуктивного потенциала естественных лесов.<br />
С целью улучшения ситуации в данной области, производятся рубки ухода и экологической<br />
реконструкции. В процессе такого рода рубок лесопокрытые площади не<br />
уменьшаются, а обеспечивается их непрерывность. Одновременно, должны быть выделены<br />
те леса, к которым эти положения не применимы, или применимы ограниченно,<br />
или требуют соблюдения особых условий. Соответственно, должны быть выделены ясные<br />
признаки и параметры биологически ценных старовозрастных лесов, которые следует<br />
сохранять независимо от происхождения.<br />
В лесных экосистемах, подлежащих сохранению, основную, стабилирующую и определяющую<br />
роль играет древостой. От его состояния, состава и полноты непосредственно<br />
зависит состояние травяного покрова и других компонентов лесных экосистем, которые<br />
часто и являются объектами охраны. Очевидно, что под производными, низкополнотными<br />
насаждениями состав травяного покрова значительно отличается<br />
видовым и количественным составом от типичных насаждений, и отсюда исходит<br />
одна из основных причин по наличию значительного количества редких видов растений<br />
и находящихся на грани исчезновения.<br />
При достижении насаждениями (в том числе охраняемыми) возраста спелости,<br />
необходимы эффективные меры для их восстановления/сохранения. Их сохранение<br />
предполагает в первую очередь естественное и рациональное семенное возобновление.<br />
Таким образом, естественное возобновление лесных экосистем является
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
543<br />
основным звеном процесса их сохранения. Чем возраст насаждений больше, тем их генеративный<br />
потенциал ниже. Обычно, старовозрастные насаждения деградируют, подвержены<br />
усыханию, идут нежелательные сукцессии, при которых преобладают малоценые<br />
породы. Возобновление этих насаждений можно обеспечить только посредством<br />
адаптации соответствующих лесохозяйственных рубок: группово-выборочные и постепенные<br />
рубки с длительным периодом восстановления. Процесс восстановления преследует<br />
целью использование покрова существующего древостоя, а также выполнения им<br />
на протяжении указанного процесса присужденных защитных функций, конечной же<br />
целью является сохранение и улучшение естественных экосистем.<br />
Для обеспечения стабильных старовозрастных насаждений необходимо постепенное,<br />
посредством соответствующего проведения лесохозяйственных работ, приведения возрастной<br />
структуры от одновозрастной, к разновозрастной. Это является долгосрочной<br />
целью (30-50 лет), которая может быть достигнута лишь долгосрочной политикой в этой<br />
области всеми органами, задействованными в процессе хозяйствования и охраны лесов,<br />
необходимо так же, обеспечение интеграции социально-экономических и экологических<br />
интересов.<br />
Для обеспечения соответствующей эффективности действий по сохранению старовозрастных<br />
насаждений, необходимо чтобы выбранные участки включали минимум исходных<br />
условий. Среди основных условий/характеристик дубовых насаждений, находящихся<br />
под режимом охраны необходимых для выполнения являются:<br />
• возраст – => 90 лет;<br />
• полнота – => 0,8;<br />
• состав – не менее 40% должны составлять основные лесообразующие породы (дуб<br />
– скальный, черешчатый и пушистый), присуствие сопутствующих пород, характерные<br />
коренному типу леса;<br />
• продуктивность – I-III классы бонитета (за исключением насаждений имеющих<br />
важные защитные функции, произрастающих в сложных природных условиях, где<br />
показатели продуктивности менее значимы);<br />
• жизнеобеспеченность – нормальная;<br />
• происхождение – семенное или порослевое не старше второй генерации.<br />
Для других насаждений определяющими характеристиками являются:<br />
• ивовые, тополевые и вязовые – возраст => 80 лет, и присутствует почвенновыворотневый<br />
комплекс;<br />
• ясеневые – возраст => 90 лет.<br />
В процессе работ по лесоустройству, указанные насаждения могут быть включены в<br />
категорию “Особо ценные лесные участки” (за исключения их включения в фонд природных<br />
территорий охраняемых госудаством). В целом, в рамках лесного фонда необходимо<br />
создать сеть коренных естественных насаждений с наименее поврежденными неблагоприятными<br />
биотическими и абиотическими факторами структурами.<br />
В целях сохранения старовозрастных насаждений из зоны сайта “Нижний Днестр”<br />
определился комплекс приоритетов, который включает:<br />
1. Предотвращение дальнейшего сокращения ценотического и видового богатства<br />
старовозрастных лесов: сохранение последних участков старовозрастных лесов, а<br />
также видов флоры и фауны, находящихся в той или иной степени угрозы.<br />
2. Восстановление разнообразия нарушенных природных сообществ, окружающих<br />
старовозрастные леса.<br />
3. Создание механизмов, позволяющих максимально обеспечить сохранение естественного<br />
биоразнообразия старовозрастных лесов.
544<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Для обеспечения первой необходимости требуется следующее:<br />
1) разработать систему мониторинга старовозрастных лесов;<br />
2) провести инвентаризацию природных сообществ старовозрастных лесов, их флоры<br />
и фауны; при этом первоочередными задачами следует считать изучение разнообразия<br />
сообществ старовозрастных лесов, сбор сведений о группах живых организмов<br />
(низшие растения, лишайники, грибы, беспозвоночные животные), приуроченных<br />
к старовозрастным лесам;<br />
3) обеспечить охрану старовозрастных лесов от незаконных рубок и других лесонарушений.<br />
Для второго приоритета будет предпринято:<br />
4) разработать научную программу лесовосстановления и лесохозяйственных мероприятий,<br />
ориентированную на содействие возобновлению коренных сообществ в<br />
зоне проекта и обеспечение условий для их нормального развития;<br />
5) обеспечить систему биотехнических мероприятий по реставрации антропогенно<br />
нарушенных лесных сообществ, поддерживающих местообитания исчезающих<br />
видов флоры и фауны;<br />
6) провести специальные научно обоснованные работы по реставрации природных<br />
сообществ, находящихся в наиболее критическом состоянии (дубравы).<br />
Для третьего приоритета будет предпринято:<br />
7) реализовать комплекс мер по учету, регулированию и минимизации негативного<br />
воздействия «стихийного природопользования», которое приводит к истощению<br />
ресурсов и разрушению естественных сообществ, включая природные объекты,<br />
представляющие особую ценность для сохранения биоразнообразия;<br />
8) обеспечить приоритетное соблюдение интересов местных сообществ при использовании<br />
природных старовозрастных лесов.<br />
9) сохранить существующие кустарниковые заросли и валежник вдоль их экотонов,<br />
так как здесь концентрируется основная доля герпетофауны; в местах, где опушка<br />
леса лишена кустарниковых зарослей, необходимо их восстановить.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
545<br />
Приложение 9.<br />
РАБОТЫ ПО ИЗМЕНЕНИЮ РЕЖИМА ЗАЩИТНОСТИ ЛЕСОВ<br />
Лесоустроительная зона Площадь, га<br />
Изменение режима защитности лесов<br />
Существующие типы категорий<br />
защитности<br />
Таблица 1.<br />
Типы категорий защитности<br />
исходя из нового режима<br />
A 1 475,9 T I – T III T 0<br />
A 2 701,3 T I – T III T I<br />
B 2763,4 T I – T III T I –T II<br />
C 3172,5 T I – T III T I –T II<br />
Итого: 7113,1<br />
Тип категории защитности T 0 – предусматривает для соответствующих насаждений исключение любых<br />
лесоводческих вмешательств или иных действий, которые могут нарушить экологическое равновесие.<br />
Тип категории защитности T I – предусматривает, что насаждения предназначены для интегральной<br />
охраны природы. Они могут регулироваться путем хозяйственных мероприятий (рубки ухода и<br />
управления), имеют режим контролируемого хозяйствования. В случае нарушенных лесных экосистем<br />
допускаются работы по экологической реконструкции, которыми достигается структура природного<br />
типа. Экологическая реконструкция это продолжительный процесс, обусловленный действительным<br />
состоянием данных насаждений.<br />
Тип категории защитности T II – включает насаждения, находящиеся под специальным охранным<br />
режимом, направленным на сохранение и улучшение их качеств, включая восстановление. В этих лесах<br />
предусмотрены работы по уходу и управлению, специальные работы (рубка) по их сохранению, а<br />
в нарушенных насаждениях – по их экологической реконструкции.<br />
Лесоустроительная<br />
зона<br />
A 1<br />
A 2<br />
Площадь, га<br />
475,9<br />
701,3<br />
B 2763,4<br />
C 3172,5<br />
Итого: 7113,1<br />
Лесохозяйственные работы<br />
Работы согласно существующего<br />
режима защитности<br />
рубки ухода, выборочносанитарные,<br />
рубки экологической<br />
реконструкции, рубки<br />
обновления, лесовосстановительные<br />
рубки<br />
Таблица 2.<br />
Работы согласно нового режима<br />
защитности<br />
улучшение состава: удаление<br />
агрессивных (клен американский,<br />
айлант) и пород интродуцентов<br />
(акация, гледичия и др.)<br />
рубки ухода, выборочносанитарные,<br />
рубки экологической<br />
реконструкции<br />
рубки ухода, выборочносанитарные,<br />
рубки экологической<br />
реконструкции<br />
рубки ухода, выборочносанитарные,<br />
рубки экологической<br />
реконструкции, рубки обновления
546<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Приложение 10.<br />
РЕКОМЕНДАЦИИ ПО ВОССТАНОВЛЕНИЮ ЛЕСНЫХ ОПУШЕК,<br />
УЛУЧШЕНИЮ ИХ СТРУКТУРЫ И ОБОГАЩЕНИЮ ВИДАМИ<br />
Очередность проведения работ. Первоочередным следует считать восстановление<br />
(создание) лесных опушек в прибрежной части Днестра в местах, где отсутствуют лесонасаждения.<br />
Создание многокомпонентных опушек здесь должно вестись одновременно<br />
с созданием защитных лесополос, которые являются и прибрежными противоэрозионными.<br />
При наличии узких полосок леса, как правило, это посадки гибридных тополей<br />
так же, как и вся прилегающая территория затрамбованных скотом. Опушки создаются<br />
и вокруг этих насаждений и по берегу Днестра. Это разной ширины полоска земли между<br />
дамбой и руслом Днестра. В настоящее время используется в основном под пастбище.<br />
Нагрузка такова, что трудно даже мыслить о каком-то уровне разнообразия. Без решения<br />
вопроса о выпасе скота (о запрещении выпаса) говорить о соединении всех участков<br />
леса в единую сеть, о восстановлении полно- компонентных лесных опушек с целью<br />
обогащения фауны нереально. Работу предстоит вести, в основном, в задамбовой части,<br />
относящейся к Гослесфонду и Водному фонду, что в перспективе может значительно облегчить<br />
решение вопроса.<br />
Не менее важным является реконструкция, совершенствование, обогащение видами<br />
лесных опушек существующих лесных массивов со стороны коренного берега. Эти опушки<br />
– границы леса - расположены в основном в задамбовой части и во многих случаях отделены<br />
от дамбы выемками, откуда грунт брался для строительства дамбы. У большинства<br />
выемок берега заросли ивами, тополем белым, ветви которых опускаются до земли. В<br />
местах выпаса скота нет сплошной опушки. В летний период, когда вода уходит (высыхает),<br />
скот выпасается и в выемках. Как правило, через дорогу от выемок находится граница<br />
лесных участков с элементарной опушкой, состоящей в основном из свидины, единично<br />
боярышника, шиповника и вездесущего клена ясенелистного. Реконструкция, в<br />
полном смысле этого слова, таких опушек – важнейшая задача для увеличения трофической<br />
емкости территории Рамсарского сайта „Нижний Днестр”, придания эстетичности<br />
ближнему плану, защиты насаждений от беспрепятственного вторжения клена<br />
ясенелистного, активно занимающего все прогалины в лесу и около и тем снижая трофическую<br />
емкость территории, в целом биологическую устойчивость лесных фитоценозов.<br />
Учитывая, что в нагорной части территории Рамсарского сайта „Нижний Днестр”<br />
идет восстановление полнокомпонентных опушек естественным путем, здесь можно<br />
ограничиться лесоводственными приемами ускорения этого процесса (систематическая<br />
вырубка поросли акации). Работы по реконструкции опушек здесь отложить на более<br />
дальнюю перспективу, или ограничить их местами, где необходимо придать опушкам декоративный<br />
вид.<br />
Ассортимент пород. Для формирования (создания) полнокомпонентных лесных опушек,<br />
с целью увеличения их привлекательности для фауны, нельзя ограничиваться только<br />
местными видами. Здесь необходимо использовать многие кустарники, хорошо зарекомендовавшие<br />
себя не только в защитных насаждениях, но и в озеленительных посадках.<br />
Участие большого числа видов деревьев и кустарников в опушке при наличии травяного<br />
шлейфа обеспечит конвейер цветения, что имеет большое значение в наращивании<br />
численности энтомофагов.<br />
Породный состав реконструируемых или формируемых опушек подбирается с учетом<br />
лесорастительных условий. В нашем случае с учетом очередности проведения работ
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
547<br />
– это прежде всего, свежие пойменные условия и в перспективе свежие, сухие и очень сухие<br />
условия в нагорной части.<br />
Породный состав для условий поймы:<br />
a) Древесные породы – дуб черешчатый, тополь черный, тополь белый, ива белая и<br />
плакучая, вяз шершавый, груша лесная, яблоня лесная, клен полевой.<br />
b) Крупные кустарники – боярышник, кизил, скумпия, клен татарский, бузина черная,<br />
крушина ломкая, лещина.<br />
c) Кустарники – терн, свидина, бузина красная, калина, гордовина, шиповник, ирга<br />
круглолистная, сирень обыкновенная, кустарниковые ивы (корзиночная, трехтычиночная,<br />
пурпурная), бирючина, айва японская, смородина черная и золотая и др.<br />
Породный состав для нагорной части, в зависимости от конкретных условий местопроизрастания<br />
(свежие, сухие и очень сухие):<br />
a) Древесные породы – дуб черешчатый, вяз граболистный, груша лесная, яблоня лесная,<br />
клен полевой, абрикос, алыча;<br />
b) Крупные кустарники – кизил, боярышник, скумпия, клен татарский, лох узколистный;<br />
c) Кустарники – терн, бузина красная и черная, калина, гордовина, свидина, шиповник,<br />
сирень обыкновенная, спирея, кизильники, жимолость Стэндиша, пузыреплодник<br />
калинолистный, облепиха, бирючина, айва японская, ирга круглолистная, вишня<br />
степная и др.<br />
В плане придания устойчивости опушке и, отчасти ее «агрессивности» наиболее ценные<br />
кустарники, расползающиеся, размножающиеся корневыми отпрысками и отводками.<br />
Это терн, скумпия, бирючина, отчасти калина, ирга круглолистная. Дают обильный<br />
самосев жимолость Стэндиша, боярышник, шиповник.<br />
В ассортимент древесных пород включены виды, имеющие глубоко проникающие в почву<br />
корни и способные образовывать прочную ветроустойчивую крону. Это первый ряд<br />
опушки со стороны леса, включающий деревья основного состава насаждения. Далее идут<br />
деревья II и III величины – в основном плодовые, затем крупные кустарники и кустарники.<br />
Реконструкция и формирование лесных опушек. Способы (приемы) реконструкции<br />
определяются состоянием опушек и поставленной целью. Для усиления барьерной функции<br />
лесных опушек ведутся работы, направленные на формирование многокомпонентных<br />
опушек. Такие опушки решают проблему и увеличения трофической емкости угодий.<br />
Для усиления эстетических свойств лесных опушек, усиливают контрастность, раскрывают<br />
ближние и дальние перспективы и пр.<br />
Работы по реконструкции опушек носят лесокультурный и лесоводственный характер.<br />
Собственно создание опушек или их уплотнение, придание им объемности достигается<br />
лесокультурными приемами. Устройство разрывов, раскрытие перспектив, регулирование<br />
взаимоотношений в самих опушках в процессе их роста – лесоводственными<br />
приемами (рубками ухода, сплошной вырубкой и др.).<br />
В нашем случае создание опушек в прибрежной (задамбовой) части в местах, где отсутствуют<br />
лесные насаждения, совмещается с созданием биологических коридоров<br />
вдоль дамбы. При создании лесополос вдоль берега Днестра и вдоль дамбы одновременно<br />
с ними создаются и опушки. Дополнительно к имеющимся схемам размещение деревьев<br />
и кустарников в отдельных местах для придания объемности опушкам создаются<br />
выступы из групп деревьев и кустарников. Размер групп – по имеющимся возможностям<br />
от 10 до 25 – 30 м в радиусе. В центре биогруппы высаживают деревья первой величины.<br />
В зависимости от конкретных условий – это дуб черешчатый (в пойме на повышенных<br />
местах), тополь гибридный или черный, тополь белый, вяз шершавый, ивы древовидные.<br />
Их полукругом обрамляют деревья II и III величины: груша лесная, яблоня
548<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
лесная, абрикос, алыча, клен полевой и др. Затем идут крупные кустарники или небольшие<br />
деревья (III величины) – боярышник, кизил, скумпия, крушина ломкая, бузина<br />
черная, лещина, клен татарский. Обрамляют эту группу многочисленные кустарники<br />
– чем больше, тем лучше – перечисленные и не перечисленные в приведенном выше<br />
ассортименте.<br />
При создании групп на отмелях, используются в основном ивы корзиночная, трехтичиночная,<br />
пурпурная, крушина ломкая, калина и др.<br />
При создании опушек вдоль русла Днестра или стариц необходимо предусматривать<br />
разрывы для обеспечения прохода животных к водопою. При значительном протяжении<br />
опушки в других местах также необходимо предусматривать проходы для животных.<br />
Прием создания объемных выступов опушек применим и при реконструкции лесных<br />
опушек с целью придания им декоративности. Однако этой работе должно предшествовать<br />
составление проекта рекреационного обустройства территории, при котором должны<br />
определяться туристические тропы, места для кратковременного и более длительного<br />
отдыха, места расположения туристических комплексов и др.<br />
Реконструкция опушек в нагорной части – дело перспективы. Однако и здесь главным<br />
будет не создание сплошной линейной опушки, а создание объемных выступов больших<br />
или меньших размеров, имеющих задачу не только видового обогащения опушек и прилегающих<br />
угодий, но и ландшафтообразующую, эстетическую.<br />
Технология реконструкции опушек предусматривает посадку в ямки 60 х 60 х 40 см с<br />
последующим обкапыванием приствольных кругов диаметром 100 – 120 см. При посадке<br />
тополей ямы копаются глубиной 80 см и при посадке корневая шейка саженцев заглубляется<br />
на 40 – 50 см. Размещение ямок через 1 – 1,5 м. Дуб высаживается в центре группы<br />
не менее 20 – 25 шт., тополей, древовидных ив, вяза – 3 – 5 шт. Количество других пород<br />
определяется размерами выбранных выступов.<br />
В существующих лесных опушках, особенно в нагорной части территории Рамсарского<br />
сайта „Нижний Днестр”, и в созданных выступах ведется формирование путем проведения<br />
рубок ухода: осветление – когда вырубаются породы заглушающие более ценные,<br />
т.е. идет регулирование складывающихся в процессе роста взаимоотношений пород в<br />
опушке. Те же цели преследует, но уже в более старшем возрасте прочистки. В нагорной<br />
части рубками ухода необходимо ослаблять в первую очередь поросль акации (ежегодно<br />
вырубать), давая возможность разрастаться в опушках более ценным породам: терну,<br />
скумпии, клену татарскому и др.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
PARTICULARITĂŢI PRIVIND PROCESUL DE ÎNGRIJIRE<br />
RECONSTRUCŢIE ECOLOGICĂ A ARBORETELOR<br />
549<br />
Anexa 11.<br />
1. Lucrări <strong>de</strong> îngrijire şi conducere<br />
Degajări. Aceste lucrări au un pronunţat caracter <strong>de</strong> selecţie interspecifică, cu efecte directe<br />
asupra compoziţiei <strong>de</strong> viitor a arboretelor. Se execută necondiţionat în toate grupele <strong>de</strong> tineret,<br />
un<strong>de</strong> speciile <strong>de</strong> amestec sau arbuştii tind să copleşească gorunul sau stejarul. Exemplarele <strong>de</strong><br />
frasin, cireş, paltin şi tei provenite din sămânţă, se vor proteja pe cât posibil, dacă nu <strong>de</strong>păşesc<br />
proporţia corespunzătoare din compoziţia <strong>de</strong> regenerare.<br />
În arboretele cu procent mare <strong>de</strong> carpen sau plop - specii cu o mare putere <strong>de</strong> eliminare a<br />
stejarului şi gorunului - trebuie intervenit cât mai <strong>de</strong>vreme şi <strong>de</strong>s, repetat, <strong>de</strong> multe ori chiar din<br />
primul an. Nu se va urmări eliminarea totală a carpenului, ci menţinerea lui într-o proporţie<br />
raţională, mai ales în subetaj, atât <strong>pentru</strong> favorizarea creşterii arborilor buni <strong>de</strong> stejar şi gorun,<br />
cât şi <strong>pentru</strong> ameliorarea condiţiilor edafice. În cadrul buchetelor, grupelor şi pâlcurilor <strong>de</strong><br />
stejar şi gorun, se vor favoriza formele genetice superioare (<strong>de</strong> pildă - forma târzie a stejarului<br />
pedunculat, fără însă a elimina în totalitate forma timpurie).<br />
Lucrările se execută după tehnica generală; extragerea exemplarelor trebuie făcută cu multă<br />
grijă, fără a reduce prea mult consistenţa arboretului (sub 0.8). Intervenţiile puternice, mai ales<br />
în <strong>de</strong>sişurile compacte, provenite din regenerări naturale, pot expune arboretul la vătămări<br />
grave cauzate <strong>de</strong> zăpadă.<br />
În arboretele tratate anterior în crâng, prevăzute la conversiune, prin <strong>de</strong>gajări, se urmăreşte<br />
apărarea stejarului şi a celorlalte specii <strong>de</strong> valoare cu creştere înceată în tinereţe, împotriva tendinţei<br />
<strong>de</strong> copleşire a speciilor repe<strong>de</strong> crescătoare. În plus, se urmăreşte apărarea exemplarelor provenite<br />
din sămânţă, împotriva lăstarilor. Se întâmplă uneori ca exemplarele din lăstari (mai ales cele din<br />
prima generaţie), să fie mai bine conformate <strong>de</strong>cât cele provenite din sămânţă, dar, chiar şi în acest<br />
caz, se va păstra numai o parte din exemplarele din lăstari, dând totuşi prioritate celor din sămânţă.<br />
Curăţiri. Lucrările încep după ce arboretele realizează înălţimea superioară <strong>de</strong> 8-10 m,<br />
respectiv, la 15-20 ani, limita inferioară fiind indicată <strong>pentru</strong> stejărete <strong>de</strong> productivitate<br />
superioară.<br />
Se practică selecţia negativă în masă, bazată pe eliminarea arborilor slab conformaţi şi pe<br />
conservarea arborilor cu însuşiri fenotipice superioare. Se elimină cu precă<strong>de</strong>re exemplarele<br />
provenite din lăstari, cu condiţia ca cele provenite din sămânţă să fie în număr suficient.<br />
În cazul arboretelor prea <strong>de</strong>se, în care se constată o disproporţie între grosimea şi lungimea<br />
arborilor, prin curăţiri se intervine în plafonul superior al arboretului, în scopul formării unor<br />
coroane simetrice, proporţionate. Subarboretul rămâne neatins. Speciile ajutătoare se extrag<br />
numai în măsura în care stânjenesc exemplarele <strong>de</strong> valoare. Se urmăreşte formarea subetajului. Se<br />
promovează în continuare speciile <strong>de</strong> amestec valoroase: frasinul, paltinul, cireşul, fagul, după caz.<br />
Nu va fi neglijat nici teiul, în măsura în care acesta nu tin<strong>de</strong> să pună stăpânire pe plafonul superior.<br />
Printr-o corectă aplicare a curăţirilor, se consoli<strong>de</strong>ază structura ecologică, <strong>de</strong> viitor, a<br />
arboretelor. Se va urmări totodată formarea unor structuri genetice corespunzătoare, prin<br />
promovarea formelor cu însuşiri superioare (<strong>de</strong> pildă-forma târzie a stejarului pedunculat), fără<br />
a elimina în totalitate forma timpurie. Totodată, sub raport genetic, vor fi evitaţi arborii cu<br />
coroana lăbărţată, sub formă <strong>de</strong> mătură, înfurciţi. Se va acorda atenţie şi selecţiei pozitive; astfel<br />
se vor promova arborii care au tendinţa <strong>de</strong> a forma fusuri drepte, <strong>de</strong> regulă cei care au un singur<br />
mugure pe lujerul terminal.
550<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Intensitatea curăţirilor va fi mo<strong>de</strong>rată. Consistenţa se reduce la 0.8, iar uneori chiar până la<br />
0.75 - cum este cazul arboretelor <strong>de</strong> productivitate superioară, în care există un subarboret bogat.<br />
Periodicitatea curăţirilor este <strong>de</strong> 3-4 ani, în arboretele <strong>de</strong> productivitate superioară şi <strong>de</strong> 4-5<br />
ani în cele <strong>de</strong> productivitate inferioară.<br />
În arboretele, un<strong>de</strong> nu s-au executat lucrări <strong>de</strong> îngrijire, până la stadiul <strong>de</strong> nuieliş-prăjiniş,<br />
tehnica curăţirilor va fi diferenţiată, după cum urmează:<br />
a) dacă arboretul are în compoziţia sa stejarul sau gorunul în proporţie <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> mare, care,<br />
<strong>de</strong>şi copleşiţi, au posibilităţi <strong>de</strong> redresare, lucrările <strong>de</strong> îngrijire dobân<strong>de</strong>sc în acest caz un<br />
caracter complex, în sensul că, în afara curăţirilor propriu-zise, se va executa şi <strong>de</strong>gajarea<br />
exemplarelor <strong>de</strong> stejar sau din alte specii <strong>de</strong> valoare, care sunt copleşite;<br />
b) în permanenţă se va urmări protejarea şi promovarea arborilor proveniţi din sămânţă,<br />
prin extragerea <strong>de</strong> arbori proveniţi din lăstari, chiar dacă aceştia din urmă au dimensiuni<br />
şi poziţii mai favorabile (nu se va reduce însă consistenţa sub limita critică <strong>de</strong> 0.8).<br />
În pădurile tratate în crâng, prin curăţiri se răresc buchetele <strong>de</strong> lăstari, alegându-se exemplarele<br />
cele mai bune din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al poziţiei, calităţii trunchiului şi coroanei. Reducerea<br />
numărului <strong>de</strong> exemplare se va face treptat şi fără a <strong>de</strong>păşi limitele <strong>de</strong> consistenţă prescrise (0,8).<br />
Rărituri. În gorunete şi stejărete, răriturile au un accentuat caracter <strong>de</strong> selecţie pozitivă. Se<br />
intervine în întreg coronamentul cu extrageri combinate (atât <strong>de</strong> sus, cât şi <strong>de</strong> jos).<br />
Începerea răriturilor în arborete <strong>de</strong> productivitate superioară şi mijlocie se face în jurul vârstei<br />
<strong>de</strong> 25-30 ani, respectiv odată cu majorarea creşterii curente în volum şi intensificarea procesului<br />
<strong>de</strong> eliminare naturală (când arboretele realizează înălţimea superioară <strong>de</strong> 12-13 m).<br />
În arboretele valoroase, se recomandă să se aleagă şi să se însemne cu vopsea arborii <strong>de</strong> viitor,<br />
folosind următoarele criterii: vitalitatea, calitatea trunchiului, conformaţia coroanei ş.a. Atât<br />
arborii <strong>de</strong> viitor, cât şi cei <strong>de</strong> extras se vor alege pe biogrupe. Arborii cu coroană prea mică şi fără<br />
posibilităţi <strong>de</strong> redresare, <strong>de</strong> obicei-prea lungi şi subţiri, cu fusul acoperit <strong>de</strong> ramuri lacome, care<br />
nu contribuie la acoperirea solului sau la închi<strong>de</strong>rea masivului, vor fi extraşi treptat prin rărituri,<br />
indiferent <strong>de</strong> clasa poziţională din care fac parte, dar fără a forma goluri în arboret. În toate<br />
situaţiile, vor fi protejate speciile <strong>de</strong> amestec - valoroase sub raport economic şi silvicultural (cireş,<br />
frasin, paltin, tei) fără ca acestea să stânjenească creşterea şi <strong>de</strong>zvoltarea exemplarelor <strong>de</strong> elită ale<br />
speciei principale, în anumite condiţii staţionale, frasinul, în amestec intim, exercită o acţiune<br />
nefavorabilă asupra stejarului; în asemenea situaţii el va trebui menţinut numai în grupe şi pâlcuri.<br />
Intensitatea răriturilor diferă puternic cu împrejurarea, dacă arboretul are sau nu subetaj şi<br />
subarboret. în caz afirmativ, consistenţa etajului superior se poate reduce la 0.8, uneori chiar<br />
la 0.75, <strong>pentru</strong> ca exemplarele <strong>de</strong> stejar şi gorun să formeze coroane simetrice, în caz contrar,<br />
răritura va fi <strong>de</strong> intensitate relativ slabă spre mo<strong>de</strong>rată, <strong>pentru</strong> a nu expune arboretul la <strong>de</strong>reglări<br />
ecologice, cu consecinţe negative. Oriun<strong>de</strong> plafonul se reduce sub limita critică a consistenţei<br />
(0.7), în absenţa subetajului şi a subarboretului, apare pericolul înierbării şi înţelenirii solului,<br />
mai ales la gorun, pe versanţii însoriţi; în asemenea situaţii, apar crăci lacome şi se produc<br />
fenomene <strong>de</strong> uscare anormală. De aceea, sunt indicate rărituri mo<strong>de</strong>rate, pru<strong>de</strong>nte, mai <strong>de</strong>s<br />
repetate, accentul fiind pus pe protejarea arborilor <strong>de</strong> viitor.<br />
O atenţie <strong>de</strong>osebită se va acorda efectuării <strong>de</strong> rărituri în arboretele neparcurse anterior cu<br />
alte lucrări <strong>de</strong> îngrijire. Deschi<strong>de</strong>rea puternică a plafonului superior poate provoca <strong>de</strong>zechilibre<br />
ecologice, care <strong>de</strong>termină uscarea arboretelor. De aceea, răriturile vor fi <strong>de</strong> intensitate slabă, mai<br />
rar - slabă spre mo<strong>de</strong>rată, relativ <strong>de</strong>s - repetate. Pe cât este posibil, va fi favorizată <strong>de</strong>zvoltarea<br />
subetajului şi a subarboretului.<br />
Un caz particular este cel al îngrijirii şi conducerii arboretelor <strong>de</strong> stejar şi gorun în care are<br />
loc fenomenul <strong>de</strong> uscare anormală. De data aceasta, răriturile vor avea un caracter <strong>de</strong> igienă şi<br />
selecţie negativă în masă, extrăgându-se treptat, în ordinea urgenţei, arborii uscaţi sau în curs
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
551<br />
<strong>de</strong> uscare, după care se fac împăduriri a<strong>de</strong>cvate. Nu vor fi extraşi arborii fără semne evi<strong>de</strong>nte<br />
<strong>de</strong> uscare. în asemenea arborele, lucrările <strong>de</strong> îngrijire şi întregul complex <strong>de</strong> lucrări profilactice<br />
se vor efectua potrivit instrucţiunilor tehnice privind prevenirea şi combaterea consecinţelor<br />
fenomenului <strong>de</strong> uscare la stejari.<br />
2. Lucrări <strong>de</strong> reconstrucţie ecologică a arboretelor<br />
Problema reconstrucţiei ecologice a pădurilor este una prioritară <strong>pentru</strong> Republica Moldova<br />
în general şi în special <strong>pentru</strong> <strong>zona</strong> saitului <strong>Ramsar</strong> „Nistrul Inferior”. Realizarea lucrărilor<br />
<strong>de</strong> reconstrucţie ecologică a pădurilor se încadrează în trei meto<strong>de</strong> silvotehnice clasice –<br />
refacerea, ameliorarea şi substituirea, şi se pot executa pe întreaga suprafaţă supusă lucrărilor <strong>de</strong><br />
reconstrucţie ecologică a pădurilor sau pe o parte din aceasta.<br />
Executarea lucrărilor pe întreaga suprafaţă necesită o înaltă mecanizare a lucrărilor şi<br />
presupune tăieri rase, <strong>de</strong>frişarea-<strong>de</strong>zrădăcinarea arborilor, evacuarea materialului lemnos<br />
rezultat în urma lucrărilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>frişare-<strong>de</strong>zrădăcinare, nivelarea terenului, pregătirea solului,<br />
reîmpădurirea teritoriului prin semănături directe sau plantarea speciilor şi asociaţiilor <strong>de</strong><br />
specii cu caracteristici bioecologice în corespun<strong>de</strong>re cu condiţiile <strong>de</strong> mediu locale, şi ulterioara<br />
întreţinere a culturilor silvice create până la realizarea stării <strong>de</strong> masiv. De menţionat faptul, că<br />
aceste lucrări sunt foarte costisitoare, greu <strong>de</strong> realizat uneori (necesită tehnici şi utilaje speciale,<br />
pe care unităţile silvice <strong>de</strong> regulă nu le <strong>de</strong>ţin), iar în condiţiile <strong>de</strong> <strong>de</strong>al ale republicii sunt chiar<br />
dăunătoare, în<strong>de</strong>osebi pe pante cu înclinaţii peste 12 gra<strong>de</strong>, un<strong>de</strong> pot fi provocate alunecări<br />
<strong>de</strong> teren, <strong>de</strong>zvoltarea proceselor erozionale şi distrugerea stratului <strong>de</strong> sol superior. În această<br />
situaţie, este recomandabil, ca acolo un<strong>de</strong> este posibil, aceste lucrări să se execute fără <strong>de</strong>frişarea<strong>de</strong>zrădăcinarea<br />
arborilor, urmând ca lucrările <strong>de</strong> reîmpădurire să se execute manual printre<br />
rândurile cioatele arborilor exploataţi.<br />
Reconstrucţia ecologică în formă <strong>de</strong> ochiuri a arboretelor tinere, se practică în arboretele<br />
neregenerate uniform (brăcuite), cu consistenţa sub normală (0,4-0,6) şi o proporţie insuficientă<br />
a exemplarelor speciilor <strong>de</strong> viitor. Plantările <strong>de</strong> regulă se efectuează în golurile neregenerate,<br />
utilizând tehnologii <strong>de</strong> împădurire bine cunoscute, prevăzute şi în “Îndrumările tehnice privind<br />
regenerarea şi împădurirea terenurilor fondului forestier <strong>de</strong> stat al Republica Moldova”.<br />
Realităţile stării actuale a pădurilor preexploatabile şi exploatabile din <strong>zona</strong> umedă,<br />
evi<strong>de</strong>nţiază faptul, că prin modul <strong>de</strong> gospodărire a acestora practicat anterior şi ca urmare<br />
a acţiunii factorilor perturbanţi <strong>de</strong> mediu asupra organizării structurale a acestor arborete<br />
în diferite faze <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare, s-a ajuns la o stare, când o parte consi<strong>de</strong>rabilă a acestor păduri<br />
prezintă actualmente stări structurale şi funcţionale necorespunzătoare. În această situaţie,<br />
este necesar, ca prin măsuri silvotehnice a<strong>de</strong>cvate aplicate pe perioada anterior lucrărilor <strong>de</strong><br />
exploatare-regenerare şi în cadrul acestora, arboretele necorespunzătoare să fie dirijate spre o<br />
stare structurală şi funcţională normală sau optimă, în corespun<strong>de</strong>re cu potenţialul staţional,<br />
tipul natural-fundamental <strong>de</strong> pădure şi obiectivele ecologice şi social-economice fixate. Aceste<br />
obiective pot fi realizate doar prin aplicarea unui sistem <strong>de</strong> măsuri silvotehnice <strong>de</strong> reconstrucţie<br />
ecologică a acestor arborete, care presupune înlocuirea parţială sau totală a arboretelor existente<br />
cu altele capabile să valorifice la maximum potenţialul staţional şi să satisfacă în mai mare<br />
măsură în<strong>de</strong>plinirea multiplele funcţii atribuite.<br />
Reconstrucţia ecologică a arboretelor necorespunzătoare structural şi funcţional <strong>de</strong> clasa IV<br />
şi a V <strong>de</strong> producţie a cvercineelor <strong>de</strong>vine un obiectiv strategic în procesul <strong>de</strong> gospodărire a<br />
fondului forestier. Aplicarea acestui sistem <strong>de</strong> intervenţii cu caracter şi durată limitată se referă<br />
la lucrări <strong>de</strong> conversiune, <strong>de</strong> ameliorare, <strong>de</strong> refacere şi <strong>de</strong> substituire, care presupune adaptarea,<br />
combinarea şi perfecţionarea pe cât e posibilă a tratamentelor silvice existente din cadrul<br />
regimului codru şi crâng la noile condiţii. În acest proces complex, pe prim plan se va propune
552<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
asigurarea continuităţii pădurii în spaţiu şi timp, utilizând în acest scop la maximum protecţia<br />
seminţişului instalat sau a culturilor create din partea arboretului matur.<br />
Reconstrucţia ecologică prin semănături în ochiuri, se propune a se aplica în stejăretele<br />
cu consistenţa sub 0,6 (brăcuite şi <strong>de</strong>gradate), în care se va extrage subarboretul şi seminţişul<br />
preexistent neutilizabil prin tăierea acestuia sub colet spre sfârşitul verii – începutul toamnei<br />
şi se va păstra doar seminţişul utilizabil ale speciilor principale şi după necesitate seminţişul<br />
speciilor <strong>de</strong> amestec şi ajutor. În aceeaşi toamnă sau în primăvara următoare <strong>de</strong> timpuriu, se<br />
vor executa semănături directe cu seminţe <strong>de</strong> provenienţă locală din specii corespunzătoare<br />
tipului natural fundamental <strong>de</strong> pădure. Speciile <strong>de</strong> amestec, ajutor şi arbuştii se vor asigura<br />
din seminţişul rezultat sau din lăstari, iar după necesitate se vor introduce după 1-2 ani prin<br />
plantaţii, într-o proporţie corespunzătoare compoziţiei <strong>de</strong> regenerarea.<br />
În cazul reconstrucţiei ecologice a arboretelor prin plantaţii în ochiuri, în ochiurile existente<br />
sau <strong>de</strong>schise se propune extragerea subarboretului şi a seminţişului preexistent neutilizabil spre<br />
sfârşitul verii - începutul toamnei, păstrându-se seminţişul utilizabil al speciilor principale,<br />
precum şi celui din speciile <strong>de</strong> amestec <strong>de</strong> ajutor şi arbuşti după necesitate. În aceeaşi toamnă<br />
sau în primăvara următoare, <strong>de</strong> timpuriu, se propune executarea plantaţiilor cu puieţi din specii<br />
principale, şi după necesitate <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> amestec, ajutor şi arbuşti corespunzătoare tipului<br />
natural-fundamental <strong>de</strong> pădure, cu luarea în consi<strong>de</strong>raţie a numărului <strong>de</strong> puieţi preexistenţi<br />
utilizabili din regenerarea naturală.<br />
În ceea ce priveşte compoziţia <strong>de</strong> reconstrucţie ecologică a noului arboret la care participă ca<br />
specii principale stejarul pedunculat şi gorunul se va avea în ve<strong>de</strong>re următoarele:<br />
– creşterea proporţiei gorunului şi stejarului în staţiuni corespunzătoare ecologiei acestor<br />
specii, şi în care acestea realizează material lemnos <strong>de</strong> calitate;<br />
– creşterea proporţiei speciilor valoroase <strong>de</strong> amestec şi ajutor ca cireş, paltin, frasin, şi tei,<br />
până la 20% - 35% în formula <strong>de</strong> regenerare - reconstrucţie;<br />
În funcţie <strong>de</strong> starea <strong>de</strong> înierbare a solului, <strong>de</strong> prezenţa şi abun<strong>de</strong>nţa subarboretului şi a<br />
seminţişurilor din specii <strong>de</strong> ajutor şi amestec, instalarea plantaţiilor sub masiv se propune a<br />
se efectua prin plantarea puieţilor speciilor principale, şi după necesitate a celor <strong>de</strong> amestec şi<br />
<strong>de</strong> ajutor, în gropi <strong>de</strong> 30x30x30 cm cu o prealabilă pregătire a solului, în benzi late <strong>de</strong> 0,78 m la<br />
schema <strong>de</strong> 2,5x0,7 m, asigurând astfel un număr <strong>de</strong> circa 5000 puieţi la 1 ha.<br />
Întreţinerea culturilor forestiere instalate sub adăpost până la extragerea integrală a vechiului<br />
arboret va necesita efectuare următoarelor lucrări:<br />
• revizuire anuală primăvara <strong>de</strong>vreme;<br />
• 1-2 <strong>de</strong>scopleşiri anuale <strong>de</strong> buruieni şi eventual <strong>de</strong> exemplarele speciilor copleşitoare, cu<br />
obligaţia tăierii lăstarilor rezultaţi şi a extragerii subarboretului;<br />
• 1-2 mobilizări <strong>de</strong> sol anual (în tăblii, fâşii sau în jurul puieţilor) ;<br />
• tratamente chimice <strong>pentru</strong> combaterea făinării la speciile <strong>de</strong> cvercinee.<br />
După extragerea <strong>de</strong>finitivă din ochiuri a vechiului arboret se propune a se executa<br />
următoarele lucrări:<br />
• revizuire prin tăiere a puieţilor vătămaţi în procesul <strong>de</strong> exploatare şi scosul materialului<br />
lemnos;<br />
• 1-3 <strong>de</strong>scopleşiri anuale pe o perioadă <strong>de</strong> 4-6 ani până la constituirea stării <strong>de</strong> masiv.<br />
În arboretele în care procesul <strong>de</strong> <strong>de</strong>gradare se manifestă uniform pe întreaga suprafaţă, se<br />
propune utilizarea tehnologiilor <strong>de</strong> reconstrucţie ecologică integrală a arboretelor în coridoare<br />
sau benzi. Această lucrare constă în extragerea arboretului matern în coridoare <strong>de</strong> 2-3 înălţimi<br />
medii <strong>de</strong> arboret, alterate cu fâşii <strong>de</strong> arboret netăiate, cu lăţimi <strong>de</strong> 2-3 ori mai mari <strong>de</strong>cât coridorul<br />
tăiat. Orientarea coridoarelor se face <strong>de</strong> regulă pe direcţia est-vest în cazul arboretelor situate<br />
pe terenuri plane sau pe pantă cu înclinaţie până la 10 gra<strong>de</strong>, şi pe curba <strong>de</strong> nivel pe terenurile
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
553<br />
cu pantă mare în care există pericolul eroziunii şi spălării solului. Compoziţiile <strong>de</strong> regenerare<br />
- reconstrucţie, schemele şi tehnologiile <strong>de</strong> împădurire ce urmează a se aplica în aceste cazuri,<br />
sunt recomandate cele prevăzute în îndrumarul tehnic privind regenerarea şi împădurirea<br />
terenurilor din cadrul fondului forestier.<br />
În funcţie <strong>de</strong> panta terenului, compoziţia actuală a arboretului, gradul <strong>de</strong> înţelenire a solului,<br />
<strong>de</strong> prezenţa şi abun<strong>de</strong>nţa subarboretului şi seminţişului preexistent a speciilor <strong>de</strong> amestec şi<br />
ajutor, instalarea culturilor silvice se propune a se executa utilizând următoarele tehnologii:<br />
✓ plantarea speciilor principale, şi după necesitate a celor <strong>de</strong> amestec, ajutor şi a arbuştilor,<br />
în gropi <strong>de</strong> 30x30x30 cm la schema <strong>de</strong> 1,5x0,7 m (circa 9000 puieţi la 1 ha) pe suprafeţe cu<br />
pregătirea mecanizată a solului (scoaterea cioatelor şi arături <strong>de</strong> <strong>de</strong>sfundare a solului) pe<br />
întreaga suprafaţă a coridorului în cazul arboretelor <strong>de</strong>gradate cu un sol înierbat şi înţelenit;<br />
✓ plantarea speciilor principale, şi după necesitate a celor <strong>de</strong> amestec şi ajutor, în gropi <strong>de</strong><br />
30x30x30 cm la schema <strong>de</strong> 4,0x0,5 m sau 3,0x0,65 m (circa 5000 puieţi la 1 ha) cu pregătirea<br />
terenului şi a solului în benzi late <strong>de</strong> 0,75 m în cazul arboretelor <strong>de</strong>gradate cu o abun<strong>de</strong>nţă<br />
a subarboretului şi posibilitate <strong>de</strong> regenerare naturală a speciilor <strong>de</strong> ajutor şi arbuşti;<br />
✓ plantarea cu puieţi <strong>de</strong> talie mijlocie <strong>de</strong> stejar (metoda O. Rusu) şi după necesitate a<br />
speciilor <strong>de</strong> amestec în arboretele <strong>de</strong> cvercinee, cu pregătirea solului în tăblii <strong>de</strong> 2,0x2,0<br />
m, amplasate la distanţa <strong>de</strong> 4,0x4,0 m (625 tăblii la 1 ha). În mijlocul tăbliei în cadrul unui<br />
pătrat cu latura <strong>de</strong> 1m, se propune plantarea a câte 5 puieţi – unul la mijloc şi câte unul<br />
în cele patru colţuri, revenind astfel 3125 puieţi la 1 ha.<br />
Această tehnologie este recomandată <strong>pentru</strong> arboretele <strong>de</strong> cvercinee <strong>de</strong>gradate şi brăcuite<br />
în care se poate asigura regenerarea pe cale naturală a speciilor <strong>de</strong> ajutor şi arbuşti. Tăierea<br />
benzilor <strong>de</strong> arboret rămase între coridoare se va efectua în 2-3 reprize, după încheierea stării <strong>de</strong><br />
masiv în suprafeţele regenerate, cu aplicarea aceleiaşi tehnologii <strong>de</strong> regenerare. În toate cazurile,<br />
exploatarea şi scoaterea materialului lemnos se va efectua toamna, după încheierea perioa<strong>de</strong>i<br />
<strong>de</strong> vegetaţie sau iarna pe zăpadă.<br />
Pentru întreţinerea culturilor forestiere instalate în primii 3-4 ani se propune efectuarea<br />
următoarelor lucrări:<br />
a. anual, câte o revizuire şi o completare a puieţilor lipsă;<br />
b. anual, câte 3-4 mobilizări <strong>de</strong> sol, în cazul plantaţiilor executate în terenuri pregătite pe<br />
toată suprafaţa;<br />
c. anual, 1-2 <strong>de</strong>scopleşiri <strong>de</strong> buruieni şi exemplare a speciilor forestiere copleşitoare<br />
nevaloroase, cu obligaţia tăierii lăstarilor rezultaţi din vechiul arboret;<br />
d. <strong>pentru</strong> împăduririle executate în terenuri cu pregătirea parţială a solului se propune 1-2<br />
mobilizări <strong>de</strong> sol în situaţii în care solul este înierbat şi înţelenit.<br />
De asemenea, după extragerea integrală a vechiului arboret, la un interval <strong>de</strong> 3-4 ani se<br />
propune executarea următoarele lucrări:<br />
– revizuire anuală prin receptarea puieţilor vătămaţi în procesul exploatării şi scosul<br />
materialului lemnos;<br />
– 1-3 <strong>de</strong>scopleşiri sau mobilizări <strong>de</strong> sol anual, până la realizarea stării <strong>de</strong> masiv;<br />
– combaterea făinării la cvercinee prin tratamente chimice după necesitate.<br />
2.1. Aspecte privind reconstrucţia ecologică a cvercineelor<br />
Reconstrucţia ecologică a arboretelor <strong>de</strong> cvercinee, dar şi a altor tipuri <strong>de</strong> păduri, trebuie să se<br />
realizeze prin tehnologii a<strong>de</strong>cvate care să asigure continuitatea pădurii. Aceste tehnologii, prin<br />
care se asigură permanenţa pădurii, presupun după cum s-a menţionat în capitolul anterior,<br />
crearea unor puncte <strong>de</strong> regenerare în ochiuri <strong>de</strong> forme şi dimensiuni diferite, şi coridoare sau<br />
benzi <strong>de</strong> diferite lăţimi, alternate cu coridoare sau benzi netăiate <strong>de</strong> dimensiuni (lăţime) duble,
554<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
iar regenerarea naturală existentă, combinându-se întot<strong>de</strong>auna cu lucrări <strong>de</strong> complectare sau<br />
ajutorare a regenerării naturale. Este absolut necesar, ca în cadrul procesului <strong>de</strong> reconstrucţie<br />
ecologică să se utilizeze la maximum adăpostul oferit <strong>de</strong> arboretul matur existent, astfel încât<br />
acesta să-şi poată în<strong>de</strong>plini pe toată durata lucrărilor funcţia <strong>de</strong> protecţie ce-i este atribuită,<br />
evitându-se astfel un <strong>de</strong>zechilibru ecologic provocat <strong>de</strong> <strong>de</strong>zgolirea parţială sau pe suprafeţe<br />
mari a solului.<br />
2.1.1 Conversiunea arboretelor <strong>de</strong> cvercinee <strong>de</strong> la regim crâng la regim codru<br />
În literatura <strong>de</strong> specialitate, prin conversiune se subînţelege un proces complex <strong>de</strong> lucrări<br />
silvotehnice, prin care se realizează trecerea unei păduri <strong>de</strong> la un regim <strong>de</strong> gospodărire la altul.<br />
În realitate <strong>de</strong> fapt, este vorba <strong>de</strong>spre trecerea unei păduri <strong>de</strong> la un tratament la altul în cadrul<br />
a două regimuri diferite. Astfel, în procesul <strong>de</strong> exploatare-regenerare a unei păduri ajunse la<br />
vârsta exploatabilităţii, se trece <strong>de</strong> la un mod <strong>de</strong> regenerare la altul. În aceiaşi ordine <strong>de</strong> i<strong>de</strong>i,<br />
dacă se ţine cont <strong>de</strong> aplicarea în practica silvică a celor trei regimuri cunoscute, singurul mod <strong>de</strong><br />
conversiune care poate fi justificat atât sub aspect teoretic, dar şi confirmat <strong>de</strong>ja în practică, este<br />
trecerea <strong>de</strong> la regimul crâng <strong>de</strong> gospodărire la regimul <strong>de</strong> codru.<br />
Conversiunea arboretelor <strong>de</strong> cvercinee <strong>de</strong> la crâng la codru se impune şi este dictată din mai<br />
multe consi<strong>de</strong>rente, şi anume:<br />
• provenienţa din lăstari în prezent a arboretelor <strong>de</strong> cvercinee în proporţie <strong>de</strong> peste 80%;<br />
• pădurile <strong>de</strong> cvercinee gospodărite în ultimele 2-3 secole în regim <strong>de</strong> crâng, produc în prezent în<br />
mare măsură material lemnos <strong>de</strong> dimensiuni mici şi mijlocii, utilizat în<strong>de</strong>osebi ca lemn <strong>de</strong> foc;<br />
• arboretele <strong>de</strong> cvercinee gospodărite în regim <strong>de</strong> crâng mai multe generaţii, sunt în prezent<br />
într-un proces continuu <strong>de</strong> <strong>de</strong>gradare, sensibile la acţiunile factorilor externi perturbanţi şi<br />
incapabile să în<strong>de</strong>plinească cu <strong>de</strong>săvârşire funcţiile ecologice şi social economice atribuite;<br />
• condiţiile staţionale în care sunt amplasate pădurile <strong>de</strong> cvercinee sunt favorabile creşterii<br />
şi <strong>de</strong>zvoltării unor arborete înalt productive şi stabile sub raport structural şi funcţional;<br />
• arboretele gospodărite în regim <strong>de</strong> codru sunt mai productive, producând material lemnos<br />
<strong>de</strong> dimensiuni mari şi mijlocii, cu utilizare largă în diferite domenii ale economiei naţionale.<br />
În raport cu durata procesului <strong>de</strong> conversiune, se diferenţiază sisteme cu perioadă scurtă <strong>de</strong><br />
conversiune, bazate în special pe aplicarea tăierilor rase, urmate <strong>de</strong> regenerare artificială, sisteme<br />
cu perioadă <strong>de</strong> conversiune lungă, egală cu mărimea ciclului <strong>de</strong> producţie al codrului, şi sisteme <strong>de</strong><br />
conversiune cu ciclu tranzitoriu, care este puţin mai mare <strong>de</strong>cât vârsta maturităţii a arboretului.<br />
Aplicarea mecanismelor tehnice şi organizatorice privind conversiunea unei păduri <strong>de</strong> la un regim<br />
<strong>de</strong> gospodărire la altul, presupune implicarea unui ansamblu <strong>de</strong> măsuri amenajistice şi silviculturale,<br />
impuse unei păduri pe o perioadă <strong>de</strong> timp limitată, având drept scop realizarea în pădurea respectivă<br />
a unei structuri care să permită aplicarea cu bune rezultate a unui nou regim şi tratament.<br />
La rândul său, măsurile silviculturale specifice procesului şi perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> conversiune, se referă<br />
la găsirea celor mai eficiente căi prin care să se realizeze cât mai sigur, mai rapid şi <strong>de</strong>ci mai eficace<br />
trecerea <strong>de</strong> la regenerarea din lăstari la cea din seminţe. În acest scop, procedând la o analiză<br />
atenta a stării, structurii şi calităţii arboretelor <strong>de</strong> crâng şi a condiţiilor staţionale, se vor adopta<br />
şi aplica un complex <strong>de</strong> măsuri privind alegerea speciilor, dirijarea raporturilor dintre lăstari şi<br />
puieţi, conducerea şi îngrijirea arboretelor preexploatabile, prevenirea <strong>de</strong>gradărilor structurale etc.<br />
Alegerea speciilor <strong>pentru</strong> viitoarea pădure <strong>de</strong> codru se va <strong>de</strong>ci<strong>de</strong> în raport cu compoziţia<br />
arboretului matur şi corespun<strong>de</strong>rea acestuia condiţiilor staţionale. În acest sens se va stabili în<br />
ce măsură şi în ce proporţii speciile existente în pădurea <strong>de</strong> crâng se vor menţine în noul arboret<br />
sau se vor introduce alte specii mai valoroase pe cale artificială. De asemenea, se va <strong>de</strong>termina<br />
înlocuirea parţială sau totală a vechilor specii şi se va stabili tehnicile şi tehnologiile introducerii<br />
artificiale a noilor specii valoroase.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
555<br />
O problemă <strong>de</strong> bază care <strong>de</strong>termină reuşita procesului <strong>de</strong> conversiune şi care trebuie urmărită<br />
până la înlocuirea completă a crângului cu pădurea <strong>de</strong> codru regenerată generativ, o constituie<br />
dirijarea raporturilor dintre lăstari şi exemplarele din seminţe. În rezolvarea acestei sarcini<br />
nu poate fi pierdut din ve<strong>de</strong>re faptul că lăstarii cresc în primii 10-15 ani mai viguros <strong>de</strong>cât<br />
seminţişurile, ceea ce poate <strong>de</strong>termina copleşirea în creştere şi <strong>de</strong>zvoltare a seminţişurilor<br />
sau puieţilor plantaţi <strong>de</strong> către aceştea. De aceea, prin lucrări <strong>de</strong> îngrijire şi conducere a noului<br />
arboret, se va urmări promovarea exemplarelor din seminţe, până la lichidarea completă după<br />
posibilitate a lăstarilor, fără însă a întrerupe starea <strong>de</strong> masiv a pădurii în conversiune.<br />
În <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> starea arboretului matur şi în raport cu obiectivele urmărite, se pot adopta<br />
trei meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> conversiune, şi anume:<br />
1. Conversiune bazată pe regenerarea naturală.<br />
2. Conversiunea bazată pe regenerarea artificială.<br />
3. Conversiunea bazată pe regenerarea combinată.<br />
Conversiunea bazată pe regenerarea naturală se adoptă când speciile componente ale<br />
arboretului matur corespund condiţiilor staţionale, arboretul existent poate fi condus la<br />
maturitate şi este capabil <strong>de</strong> a însămânţa satisfăcător suprafaţa în conversiune. În acest caz, prin<br />
operaţiuni culturale şi mai ales prin lucrări <strong>de</strong> îngrijire a seminţişurilor, se va urmări ţinerea<br />
în frâu a lăstărişului copleşitor, se vor extrage arborii uscaţi, bolnavi, infectaţi, cei aparţinând<br />
speciilor nedorite în viitoarea pădure <strong>de</strong> codru şi care trebuie excluşi <strong>de</strong> la regenerarea din<br />
sămânţă, în ve<strong>de</strong>rea realizării unei proporţii convenabile a seminţişului ce se va instala şi a<br />
reducerii progresive a capacităţii <strong>de</strong> regenerare vegetativă.<br />
Ca regulă generală, cu cât specia valoroasă este mai slab reprezentată şi fructifică mai slab, arboretul<br />
are consistenţa mai redusă, iar solul este mai înţelenit, regenerarea naturală din seminţe <strong>de</strong>vine mai<br />
anevoioasă, şi mai nesigură, fiind necesare măsuri silvotehnice mai complexe şi mai costisitoare.<br />
Conversiunea bazată pe regenerarea artificială este impusă în mod obişnuit <strong>de</strong> starea precară<br />
în care se găsesc unele arborete gospodărite în regim <strong>de</strong> crâng. Acest mod <strong>de</strong> conversiune este<br />
oportun atunci când specia <strong>de</strong> bază are o participare redusă, când aceasta şi-a pierdut capacitatea<br />
bioecologică <strong>de</strong> regenerare naturală din seminţe sau când se <strong>de</strong>ci<strong>de</strong> înlocuirea speciilor existente<br />
cu alte specii mai productive. Aceasta se poate realiza aplicând tehnici şi tehnologii <strong>de</strong> domeniul<br />
refacerilor, ameliorărilor sau substituirilor.<br />
Conversiunea bazată pe regenerarea combinată se adoptă în cazul crângurilor care şi-au<br />
pierdut doar parţial capacitatea bioecologică <strong>de</strong> regenerare naturală din seminţe. În acest caz se<br />
va interveni doar cu complectări în proporţii variabile <strong>pentru</strong> regenerarea naturală. Cu această<br />
ocazie se pot introduce şi alte specii valoroase, inexistente în vechiul arboret, sau se poate spori<br />
proporţia <strong>de</strong> participare a speciilor principale valoroase.<br />
În linii mari, conversiunea <strong>de</strong> la crâng la codru se poate realiza în două moduri, şi anume:<br />
• conversiune directă – când trecerea <strong>de</strong> la un tratament <strong>de</strong> crâng la altul <strong>de</strong> codru se<br />
face direct prin folosirea meto<strong>de</strong>i prin îmbătrânire a vechiului arboret, meto<strong>de</strong>i prin<br />
substituire a vechiului arboret şi meto<strong>de</strong>i mixte;<br />
• conversiune indirectă – când conducerea pădurii <strong>de</strong> la crâng spre codru se realizează<br />
prin intermediul crângului compus, ceea ce este anevoios, <strong>de</strong> lungă durată şi costisitor, şi<br />
ca rezultat nerecomandabil.<br />
• conversiunea prin îmbătrânire constă în sistarea parţială sau totală a tăierilor <strong>de</strong> crâng,<br />
până ce arboretul intrat în etapa maturităţii începe a fructifica abun<strong>de</strong>nt, astfel asigurând<br />
o regenerare naturală din seminţe.<br />
• conversiunea prin substituire pe cale artificială a arboretului matur gospodărit în regim<br />
<strong>de</strong> crâng, se realizează în baza unui plan special prevăzut în materialele amenajamentului<br />
şi pe o perioadă <strong>de</strong> timp limitată.
556<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
• conversiunea mixtă îmbină conversiunea prin îmbătrânire cu acea prin substituire pe<br />
cale artificială.<br />
2.1.2. Refacerea sau ameliorarea arboretelor <strong>de</strong>gradate, brăcuite şi slab productive<br />
Refacerea sau ameliorarea arboretelor <strong>de</strong>gradate, brăcuite şi slab productive se va realiza<br />
prin adaptarea corespunzătoare a tratamentelor existente la starea arboretului şi a obiectivelor<br />
urmărite. În procesul <strong>de</strong> regenerare naturală din seminţe sau ajutorarea acesteia, se va urmări<br />
folosirea adăpostului oferit <strong>de</strong> vechiul arboret, precum şi în<strong>de</strong>plinirea <strong>de</strong> către acesta pe durata<br />
procesului respectiv a funcţiilor <strong>de</strong> protecţie şi producţie ce-i sun atribuite, evitându-se în cea mai<br />
mare măsură <strong>de</strong>zgolirea solului. În cadrul acestor lucrări se va urmări realizarea <strong>de</strong> compoziţii<br />
în corespun<strong>de</strong>re cu condiţiile staţionale, promovându-se cu prepon<strong>de</strong>renţă speciile autohtone<br />
valoroase ca stejarul pedunculat şi cel pufos, gorunul, fagul, paltinii, cireşul, teii şi frasinul.<br />
Refacerea arboretelor slab productive cu consistenţă normală şi sol neînţelenit, se va realiza<br />
în condiţii <strong>de</strong> sub masiv, folosindu-se la maximum seminţişul existent şi preexistent <strong>de</strong> specii<br />
principale, <strong>de</strong> ajutor şi <strong>de</strong> amestec valoroase, şi după necesitate în ochiurile <strong>de</strong>schise se vor<br />
efectua semănături directe sau plantaţii, aplicându-se tehnicile tăierilor progresive racordate<br />
la tehnologiile <strong>de</strong>scrise în capitolul prece<strong>de</strong>nt. Important este ca după prima intervenţie,<br />
consistenţa arboretului matur să se menţină între 0,4-0,5. În cazul folosirii paralele a<br />
semănăturilor directe, a plantaţiilor <strong>de</strong> puieţi şi a utilizării nucleelor <strong>de</strong> regenerare naturală din<br />
sămânţă existente, reducerea consistenţei poate fi mai puternică, mergând în unele cazuri până<br />
la înlăturarea integrală a vechiului arboret din cuprinsul ochiurilor. Odată cu <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rea noilor<br />
ochiuri şi lărgirea celor existente, se va asigura pregătirea parţială sau integrală a solului <strong>pentru</strong><br />
ulterioarele semănături directe sau plantări. Extragerea arborilor rămaşi în ochiurile regenerate,<br />
se va efectua la 1-3 ani <strong>de</strong> la executarea semănăturilor, respectiv a plantaţiilor. Ochiurile se vor<br />
lărgi treptat, concomitent cu <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rea altor puncte <strong>de</strong> refacere.<br />
Refacerea arboretelor slab productive cu consistenţă redusă şi sol înţelenit, se va realiza prin<br />
<strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> coridoare cu lăţimi, tehnici şi tehnologii <strong>de</strong> aplicare <strong>de</strong>scrise în capitolul anterior,<br />
sau parchete mici cu suprafeţe <strong>de</strong> până la 3 ha în <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> starea arboretului şi configuraţia<br />
terenului, cu pregătirea corespunzătoare a solului (parţială sau integrală), executarea <strong>de</strong> semănături<br />
sau <strong>de</strong> plantaţii cu puieţi <strong>de</strong> cvercinee, inclusiv puieţi <strong>de</strong> talie mijlocie (metoda O. Rusu), iar după<br />
necesitate, precum si <strong>de</strong> specii valoroase <strong>de</strong> ajutor şi <strong>de</strong> amestec corespunzătoare condiţiilor<br />
staţionale. Refacerea porţiunilor <strong>de</strong> arboret rămase între coridoare se va face după încheierea stării<br />
<strong>de</strong> masiv în suprafeţele regenerate cu aplicarea în 2-3 reprize aceloraşi tehnologii.<br />
În arboretele slab productive cu consistenţa sub 0,3, cu o capacitate bioregenerabilă foarte<br />
redusă sau inexistentă, precum şi în arboretele <strong>de</strong>rivate care nu pot fi refăcute prin aplicarea<br />
unor tratamente cu regenerare sub masiv se vor aplica tăieri rase cu aplicarea ulterioară a<br />
tehnicilor şi tehnologiilor <strong>de</strong> împăduriri.<br />
2.1.3. Substituirea arboretelor <strong>de</strong>rivate<br />
Substituirea arboretelor <strong>de</strong>rivate (cărpinete, acerinee, teişuri, frăsinete etc.) situate în staţiuni<br />
forestiere corespunzătoare tipului natural fundamental <strong>de</strong> păduri <strong>de</strong> cvercinee, se poate<br />
realiza apelând la tăierile rase în benzi sau coridoare, şi la regenerarea artificială sau mixtă a<br />
suprafeţelor <strong>de</strong>zgolite, prin semănături directe, plantări sau complectări, conform compoziţiilor<br />
<strong>de</strong> regenerare adoptate şi cu respectarea tehnologiilor optime <strong>de</strong> cultură a speciilor promovate<br />
în condiţii staţionale concrete.<br />
Tehnicile şi tehnologiile <strong>de</strong> instalare a culturilor silvice în arboretele <strong>de</strong>rivate supuse procesului<br />
<strong>de</strong> substituire, corespund în mare măsură celor aplicate în condiţiile terenului <strong>de</strong>scoperit, cu<br />
unele modificări care <strong>de</strong>rivă din forma <strong>de</strong> substituire (coridoare, benzi sau parchete mici) şi
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
557<br />
măsura posibilităţii <strong>de</strong> utilizare a protecţiei laterala a arboretului matur. Aceste tehnici şi<br />
tehnologii sunt <strong>de</strong>talizate în îndrumarul tehnic privind regenerarea şi împădurirea terenurilor<br />
din cadrul fondului forestier al Republicii Moldova şi în mod special cu referinţă la substituiri<br />
în capitolul prece<strong>de</strong>nt.<br />
2.2. Particularităţile reconstrucţiei ecologice a salcâmetelor<br />
În <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> amplasarea spaţială a arboretelor <strong>de</strong> salcâm, <strong>de</strong> starea <strong>de</strong> sănătate şi <strong>de</strong><br />
productivitatea acestora, <strong>de</strong> obiectivul fixat şi <strong>de</strong> meto<strong>de</strong>le şi proce<strong>de</strong>ele <strong>de</strong> reconstrucţie<br />
ecologică adoptate, salcâmetele pot fi încadrate în următoarele patru categorii <strong>de</strong> terenuri, şi<br />
anume:<br />
1. Salcâmete <strong>de</strong> productivitate superioară şi mijlocie, amplasate în interiorul trupurilor <strong>de</strong><br />
pădure natural fundamentale, pe staţiuni favorabile speciilor <strong>de</strong> cvercinee.<br />
2. Salcâmete <strong>de</strong> productivitate superioară şi mijlocie, amplasate pe terenuri <strong>de</strong>gradate,<br />
preluate <strong>de</strong> la agenţii agricoli, dar cu un potenţial staţional favorabil altor specii mai<br />
valoroase economic.<br />
3. Salcâmete <strong>de</strong> productivitate superioară, medie şi inferioară, situate în condiţiile staţionale<br />
corespunzătoare.<br />
4. Salcâmete <strong>de</strong> productivitate inferioară, situate în condiţii staţionale improprii acestora,<br />
dar favorabile <strong>pentru</strong> alte specii indiferent <strong>de</strong> valoarea lor economică.<br />
Pentru reconstrucţia ecologică a terenurilor din I categorie, care încadrează salcâmetele<br />
amplasate în interiorul trupurilor <strong>de</strong> pădure natural fundamentale, este necesar efectuarea unui<br />
studiu, care ar elucida următoarele aspecte privind starea cadrului natural vegetal şi staţional al<br />
acestora, şi anume:<br />
a) starea <strong>de</strong> sănătate a arboretului;<br />
b) vârsta arboretului;<br />
c) generaţia arboretului;<br />
d) tipul şi potenţialul staţional;<br />
e) provenienţa (lăstari sau drajoni).<br />
Aceste arborete necesită lucrări <strong>de</strong> substituire cu asociaţii <strong>de</strong> specii corespunzătoare condiţii<br />
staţionale date, luând ca bază tipul <strong>de</strong> pădure natural fundamental din preajmă. În aceste cazuri<br />
este foarte important să se stabilească posibilitatea substituirii şi momentul intervenţiei. În astfel<br />
<strong>de</strong> condiţii staţionale, favorabile vegetaţiei forestiere în ansamblu şi în<strong>de</strong>osebi salcâmetelor, nu<br />
se poate interveni cu lucrări <strong>de</strong> substituire după prima şi chiar după a doua generaţie, în virtutea<br />
capacităţii foarte viguroase <strong>de</strong> lăstărire a salcâmetelor în astfel <strong>de</strong> condiţii. Este recomandabil ca<br />
aceste arborete să se conducă cel puţin două generaţii prin lăstărire <strong>pentru</strong> a slăbi capacitatea <strong>de</strong><br />
lăstărire a cioatelor, ca apoi la o vârstă înaintată să fie exploatate şi substituite.<br />
Aplicarea tehnicilor şi tehnologiilor cunoscute <strong>de</strong> substituire a arboretelor, <strong>de</strong>vine foarte<br />
dificilă şi costisitoare în cazul salcâmetelor datorită particularităţilor bioecologice specifice ale<br />
acestei specii. Astfel, aplicarea tehnologiilor ce presupun tăieri rase în parchete, mobilizarea<br />
integrală a solului şi semănături directe sau plantări <strong>de</strong> puieţi în condiţiile <strong>de</strong> teren <strong>de</strong>scoperit<br />
în anul următor, sunt îngreunate ori imposibile datorită capacităţii ridicate <strong>de</strong> drajonare a<br />
salcâmului. În astfel <strong>de</strong> condiţii <strong>de</strong>vine necesară utilizarea terenului respectiv sub culturi agricole<br />
2-3 ani şi întreruperea stării <strong>de</strong> masiv pe această perioadă, ce ea ce este <strong>de</strong> nedorit.<br />
În ultimul timp, s-au făcut unele încercări <strong>de</strong> substituire a acestor arborete după 2-3 generaţii<br />
<strong>de</strong> vegetaţie, prin aplicarea doar a lucrărilor manuale <strong>de</strong> împădurire (semănături directe printre<br />
cioatele rândurile <strong>de</strong> salcâm) cu specii corespunzătoare condiţiilor staţionale (stejar pedunculat)<br />
a parchetelor exploatate. Evi<strong>de</strong>nt că această procedură, necesită un număr impunător <strong>de</strong><br />
intervenţii <strong>de</strong> <strong>de</strong>scopleşire şi îngrijire a seminţişului <strong>de</strong> stejar pedunculat şi a speciilor <strong>de</strong>
558<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
amestec, ajutor şi arbuşti, pe perioa<strong>de</strong> <strong>de</strong> vegetaţie în următorii 3-4 ani. De asemenea, acest<br />
proce<strong>de</strong>u antrenează implicarea în aceste lucrări a unui număr mare <strong>de</strong> muncitori silvici şi o<br />
atenţie <strong>de</strong>osebită din partea silvicultorilor asupra procesului <strong>de</strong> creştere şi <strong>de</strong>zvoltare a acestor<br />
culturi până la realizarea unei noi stări <strong>de</strong> masiv. Cu toate acestea, rezultatele obţinute în urma<br />
aplicării acestui proce<strong>de</strong>u şi în baza respectării unor fundamente ecologice privind conservarea<br />
mediului <strong>de</strong> pădure, ne permit să recomandăm aplicarea în continuare a acestuia acolo un<strong>de</strong><br />
este posibilă utilizarea forţei <strong>de</strong> muncă manuale în astfel <strong>de</strong> proporţii.<br />
Indiferent <strong>de</strong> proce<strong>de</strong>ul adoptat în cazul substituirii arboretelor <strong>de</strong> salcâm situate în condiţii<br />
staţionale improprii acestuia, cu specii şi asociaţii <strong>de</strong> specii în corespun<strong>de</strong>re cu condiţiile <strong>de</strong><br />
mediu date, îngrijirea seminţişului sau a puieţilor instalaţi până la constituirea noii stări <strong>de</strong><br />
masiv, trebuie să se efectueze ori <strong>de</strong> câte ori este necesar <strong>pentru</strong> a nu permite copleşirea acestora<br />
<strong>de</strong> către eventualii lăstari <strong>de</strong> salcâm şi <strong>de</strong> către vegetaţia erbacee.<br />
Pentru salcâmetele încadrate în categoria a II-a, sunt recomandate aceleaşi proce<strong>de</strong>e <strong>de</strong><br />
substituire menţionate <strong>pentru</strong> prima categorie, cu excepţia, ca lucrările preconizate se efectuează<br />
nu pe întreaga suprafaţă, ci pe parchete mici (până la 1ha), dată fiind aşezarea acestor arborete<br />
în marea lor majoritate pe pante, ceea ce ar putea duce la reluarea procesului <strong>de</strong> eroziune sau<br />
alunecare. Aceste parchete se amplasează <strong>de</strong>-a lungul curbei <strong>de</strong> nivel sub formă <strong>de</strong> coridoare<br />
cu lăţimea <strong>de</strong> 20-25m, repetându-se peste 40-50m.. Prin efectuarea a 2-3 intervenţii în timp <strong>de</strong><br />
10-12 ani se poate substitui întregul arboret. Formula <strong>de</strong> împădurire se stabileşte în raport cu<br />
condiţiile staţionale.<br />
Pentru salcâmetele încadrate în categoria a III-a, se recomandă şi pe viitor promovarea<br />
acestei specii prim ameliorarea stării <strong>de</strong> sănătate a arboretului ce presupune provocarea<br />
drajonării arboretului exploatabil prin meto<strong>de</strong>le existente şi promovarea prin lucrări <strong>de</strong> îngrijire<br />
a lăstarilor din rădăcinile laterale (drajoni), care sunt mai viabili şi mai rezistenţi la condiţiile <strong>de</strong><br />
mediu extremale şi a factorilor perturbanţi. Astfel se ajunge la renovarea arboretului cu o nouă<br />
generaţie <strong>de</strong> arbori mai viabili şi mai productivi.<br />
În categoria a IV-a, sunt încadrate salcâmetele <strong>de</strong> productivitate inferioară, situate în condiţii<br />
staţionale improprii salcâmului, <strong>de</strong> regulă cu soluri carbonatice, tasate, etc., dar proprii altor<br />
specii, indiferent <strong>de</strong> valoare lor economică. Ca şi în cazul terenurilor acoperite cu salcâmete<br />
încadrate în categoriile I şi II, aceste arborete necesită lucrări <strong>de</strong> reconstrucţie ecologică prin<br />
substituiri. În acest caz însă, se poate interveni cu substituiri chiar şi după generaţia a doua <strong>de</strong><br />
vegetaţie, reieşind atât din capacitatea slabă <strong>de</strong> lăstărire a arborilor şi <strong>de</strong> intensificarea procesului<br />
<strong>de</strong> uscare a acestora, cât şi <strong>de</strong> potenţialul staţional nefavorabil creşterii şi <strong>de</strong>zvoltării salcâmului.<br />
Formula <strong>de</strong> împădurire în astfel <strong>de</strong> situaţii se stabileşte pe teren după un studiu profund al<br />
condiţiilor staţionale.<br />
În toate cazurile, indiferent <strong>de</strong> categoria <strong>de</strong> terenuri în care au fost încadrate salcâmetelor, <strong>de</strong><br />
rând cu lucrările <strong>de</strong> îngrijire a seminţişului sau a puietului instalat până la realizarea unei noi<br />
stări <strong>de</strong> masiv, iar apoi şi executarea la timp şi calitativ a lucrărilor silvoculturale, este necesară<br />
protejarea strictă a noilor culturi silvice <strong>de</strong> păşunat şi tăieri ilicite.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Приложение 12.<br />
ТЕХНОЛОГИЧЕСКИЕ СХЕМЫ РЕКОНСТРУКЦИИ МАЛОЦЕННЫХ И НИЗКОПРОДУКТИВНЫХ<br />
ПОЙМЕННЫХ НАСАЖДЕНИЙ<br />
(по Алексейченко А.П., Алексейченко Н.А. Пойменные леса Молдовы и<br />
Приднестровья // Киев. 2009. 296 с.)<br />
№<br />
Наименование машин и орудий<br />
Технология производства работ<br />
п/п<br />
основной вариант дополнительный вариант<br />
1 2 3 4<br />
Схема 1<br />
Насаждения, не отвечающие по своему качественному состоянию целевому назначению. Спелые и перестойные на-<br />
КАТЕГОРИЯ I<br />
саждения всех пород, теряющие (утратившие) регенеративную способность. Неудовлетворительные по санитарно-<br />
ГРУППА:<br />
му состоянию насаждения всех пород.<br />
КАТЕГОРИЯ II Насаждения низкой хозяйственной ценности. Средневозрастные насаждения с недостаточной степенью участия<br />
ГРУППА:<br />
главных пород.<br />
Участки насаждений дуба, ясеня, тополя белого, древостои ветлы в центральной и притеррасной частях поймы, а<br />
КАТЕГОРИЯ III<br />
также плантационные культуры гибридных тополей с пониженным приростом в результате изменения лесорасти-<br />
ГРУППА:<br />
тельных свойств почв (вследствие нарушенности гидрологического режима или же других причин).<br />
1. Сплошная вырубка древесного полога Бензопила<br />
Дополнительная уборка порубочных остатков и провешивание<br />
2.<br />
линий прокладки полос.<br />
3. Понижение пней на уровне с землёй на полосе шириной 3 м. МПП-75; МТЗ-82 Бензопила<br />
Прокладка минерализованной полосы шириной 3 м (2-х кратным<br />
ЛТД-1,2; ДТ-75<br />
4. БДН-3,0; ДТ-75<br />
проходом агрегата в один след)<br />
ДКЛН-6/8; Т-25А<br />
Уход за полосой по мере надобности в течение вегетационного пе-<br />
ДКЛН-6/8; Т-25А<br />
5. БДН-3,0; ДТ-75<br />
риода<br />
ЛТД-1,2; ДТ-75<br />
МЛУ-1; ДТ-75<br />
6. Посадка леса ЛМД-1; ЛХТ-55<br />
МЛ-1; ДТ-75<br />
7. Механизированный уход за почвой БДН-1,3; ДТ-75 ПЛД-1,2; ДТ-75<br />
8. Ручные уходы в ряду Мотыга<br />
Осветление (удаление поросли (1-2 разовое за вегетационный пе-<br />
9. риод) по краям кулис, препятствующее проведению механизиро- РКР-1,5; МТЗ-82 Сектор-3<br />
ванного ухода)<br />
559
560<br />
родолжение таблицы<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
2 3 4<br />
Схема 2<br />
КАТЕГОРИЯ II ГРУП- Насаждения низкой хозяйственной ценности.<br />
ПА:<br />
Лесные культуры (I-II класса бонитета) с недостающей степенью участия главной породы.<br />
1. Сплошная вырубка древесных и кустарниковых пород. Бензопила Секор-З<br />
Фрезерование сплошное рядов деревьев с одновременным<br />
2. МФ-0,9; ДТ МРП-2; ЛХТ-55<br />
дроблением древесины и перемешиванием ее с почвой.<br />
3. Посадка леса. СЛН-1; ДТ-75 Д-513; Т-130<br />
4. Механизированный уход за междурядьями. ПЛН-1,2; ДТ-75<br />
5. Ручной уход.<br />
Схема 3<br />
Насаждения из главных лесообразующих пород, не соответствующие лесорастительным условиям<br />
КАТЕГОРИЯ II ГРУП-<br />
Кустарниковые заросли (кроме бечевника и руслового откоса от меженного уровня реки до бровки поймы),<br />
ПА:<br />
разновозрастные различной сомкнутости.<br />
Вырубка кустарника коридорами шириной 3,0 метра, а при<br />
высоте полога более 3,0 метров допускается сплошная выруб-<br />
Д-174Б; Т-130 (агрегат обеспечивает шика<br />
его, за исключением ценных деревьев, а также плодовых;<br />
рину<br />
1.<br />
КРК-1,5; МТЗ-82<br />
расстояния между осями прорубаемых коридоров принима-<br />
обрабатываемой полосы 3,6 м);<br />
ется минимальное (3,0 м), так как смыкание древесного поло-<br />
Секор-З<br />
га рассчитано на вводимую породу.<br />
Д-50; Т-130 КМ-1; ДТ-75 Д-496;<br />
2. Раскорчевка пней, их вычесывание в межкоридорные кулисы.<br />
Т-130 Д-210Г; Т-130 МРП-2; ЛХТ-55<br />
Продолжение таблицы<br />
1 2 3 4<br />
Схема 2<br />
Насаждения низкой хозяйственной ценности.<br />
КАТЕГОРИЯ II ГРУППА:<br />
Лесные культуры (I-II класса бонитета) с недостающей степенью участия главной породы.<br />
1. Сплошная вырубка древесных и кустарниковых пород. Бензопила Секор-З<br />
Фрезерование сплошное рядов деревьев с одновременным дро-<br />
2. МФ-0,9; ДТ МРП-2; ЛХТ-55<br />
блением древесины и перемешиванием ее с почвой.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
3. Посадка леса. СЛН-1; ДТ-75 Д-513; Т-130<br />
4. Механизированный уход за междурядьями. ПЛН-1,2; ДТ-75<br />
5. Ручной уход.<br />
Схема 3<br />
Насаждения из главных лесообразующих пород, не соответствующие лесорастительным условиям<br />
КАТЕГОРИЯ II ГРУППА: Кустарниковые заросли (кроме бечевника и руслового откоса от меженного уровня реки до бровки поймы),<br />
разновозрастные различной сомкнутости.<br />
Д-174Б; Т-130 (агрегат обеспечивает<br />
ширину<br />
обрабатываемой полосы 3,6 м);<br />
Секор-З<br />
КРК-1,5; МТЗ-82<br />
Вырубка кустарника коридорами шириной 3,0 метра, а при высоте<br />
полога более 3,0 метров допускается сплошная вырубка<br />
его, за исключением ценных деревьев, а также плодовых; расстояния<br />
между осями прорубаемых коридоров принимается<br />
минимальное (3,0 м), так как смыкание древесного полога рассчитано<br />
на вводимую породу.<br />
1.<br />
КМ-1; ДТ-75 Д-496;<br />
Т-130 Д-210Г; Т-130 МРП-2; ЛХТ-55<br />
ПБН-100А; Т-130<br />
ПКБ-56; Т-130<br />
ПКБ-2-54; Т-130<br />
ССН-1; ДТ-75<br />
СЖН-1; Т-40<br />
2. Раскорчевка пней, их вычесывание в межкоридорные кулисы. Д-50; Т-130<br />
3. Вспашка площади. ППН-50; Т-130<br />
4. Дискование площади. БДТ-2,2; ДТ-75<br />
ПЛД-1,2; ДТ-55<br />
СЛН-1; ДТ-75<br />
СЖУ-1; Т-40<br />
Посадка механизированная после предварительного дискования.<br />
При создании дубовых культур целесообразно создавать<br />
их высевом желудей.<br />
5.<br />
Продолжение таблицы<br />
561<br />
1 2 3 4<br />
Механизированный уход в междурядьях путем седлания ря-<br />
6. дов по мере надобности, до возраста, при котором возможен КЛБ-1,7; Т-40<br />
проход агрегата; в ряду производится ручной уход (мотыгой).<br />
Схема 4<br />
КАТЕГОРИЯ II ГРУП- Насаждения из главных лесообразующих пород, не соответствующие условиям местопроизрастания.<br />
ПА<br />
Плантации ивы корзиночной низкой продуктивности.<br />
1. Сплошная вырубка ивы. КРК-1,5; МТЗ-82 Д-174б; Т-130<br />
2. Корчевка пней ивы. Д-513; Т-130
562<br />
3. Сгребание (окучивание) порубочных остатков и корней. ВК-1,7; ДТ-55<br />
4. Трелевка порубочных остатков за пределы площади. ТПР-1; Т-25 «Муравей»; МТЗ-52<br />
ПБН-100А; Т-130<br />
5. Сплошная вспашка площади. ППН-50; Т-130<br />
ПКВ-75Г, ДТ-75<br />
6. Дискование 2-кратное. БДСТ-2,5; ДТ-75 БДН-З; ДТ-75<br />
7. Посадка леса. СЛН-1; Т-40<br />
БДТ-3; ДТ-75<br />
8. Механизированный уход за почвой. БДСТ-2,5; ДТ-75<br />
КЛБ-1,7;Т-40<br />
БДТ-2,2; ДТ-75<br />
Схема 5<br />
НА УЧАСТКАХ С РАЗЛИЧНОЙ СТЕПЕНЬЮ И ХАРАКТЕРОМ ЗАСОЛЕНИЯ ПОЧВЫ<br />
Участки могут быть представлены различными группами малоценных и низкопродуктивных насаждений. Поэтому варианты расчистки<br />
площади от существующей древесной и кустарниковой растительности в настоящей схеме не приводятся. Непосредственно обработка почвы<br />
должна происходить по следующей схеме:<br />
Основная вспашка трехъярусным плугом или же рыхление на ПТН-40; ДТ-75<br />
ПТН-30-40;<br />
1.<br />
глубину 30 см.<br />
КПУ-400; ДТ-75<br />
ДТ-75<br />
2. Перепашка безотвальным-плугом. ПН-4-30; ДТ-75<br />
Рыхление солонцового и подсолонцового горизонта с частич-<br />
PC-1,5; ДТ-75<br />
ГР-1,4; Т-130<br />
3.<br />
ным их перемешиванием.<br />
РН-80Б; Т-130<br />
РН-60; Т-130<br />
4. Рыхление верхнего слоя почвы. КРГ-3,6; ДТ-75 БДТ-3,0; ДТ-75<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Продолжение таблицы<br />
1 2 3 4<br />
Схема 5<br />
НА УЧАСТКАХ С РАЗЛИЧНОЙ СТЕПЕНЬЮ И ХАРАКТЕРОМ ЗАСОЛЕНИЯ ПОЧВЫ<br />
Участки могут быть представлены различными группами малоценных и низкопродуктивных насаждений. Поэтому варианты расчистки площади<br />
от существующей древесной и кустарниковой растительности в настоящей схеме не приводятся. Непосредственно обработка почвы<br />
должна происходить по следующей схеме:<br />
Основная вспашка трехъярусным плугом или же рыхление на ПТН-40; ДТ-75<br />
ПТН-30-40;<br />
1.<br />
глубину 30 см.<br />
КПУ-400; ДТ-75<br />
ДТ-75<br />
2. Перепашка безотвальным-плугом. ПН-4-30; ДТ-75<br />
Рыхление солонцового и подсолонцового горизонта с частич-<br />
PC-1,5; ДТ-75<br />
ГР-1,4; Т-130<br />
3.<br />
ным их перемешиванием.<br />
РН-80Б; Т-130<br />
РН-60; Т-130<br />
4. Рыхление верхнего слоя почвы. КРГ-3,6; ДТ-75 БДТ-3,0; ДТ-75
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
Схема 6<br />
РЕКОНСТРУКЦИЯ УЧАСТКОВ НАСАЖДЕНИЯ, ЧАСТИЧНО ПОРОСШИХ ТРОСТНИКОМ<br />
1. Вырубка деревьев и кустарника. Бензопила<br />
2. Сжигание (ранней весной) старого тростника. Секор-З<br />
3. Выкашивание молодых побегов тростника (вручную).<br />
4. Дискования участков, поросших тростником. БДН-3,0; ДТ-75 ПНД-4-30; ДТ-75<br />
Вспашка (осенью или весной следующего года) на глубину 30<br />
5. см после появления массовых всходов, вызванных (поране-<br />
ПН-4-30; ДТ-75 ПН-4-30; ДТ-75<br />
нием корневищ.<br />
6. Дискование площади по мере отрастания побегов тростника. БДН-3,0; ДТ-75 ПНД-4-30, ДТ-75<br />
7. Плантажная вспашка (июль-август) ППН-40; Т-130 ПБН-75; ДТ-75<br />
8. Дискование площади по мере отрастания побе гов тростника. БДТ-3,0; ДТ-75 ПНД-4-30; ДТ-75<br />
9. Плантажная перепашка (сентябрь-октябрь). ППН-50; Т-130 ПБН-100А; Т-130<br />
10. Выравнивание площади, дискование 2- кратное БДТ-3,0; ДТ-75 ПНД-4-30; ДТ-75<br />
11. Предпосадочное дискование площади (весеннее). БДТ-3,0; ДТ-75 ПНД-4-30; ДТ-75<br />
12. Посадка леса, уход за почвой СЛН-3,0; ДТ-75 ЛМД-1; ДТ-75<br />
13. Уход за почвой. БДН-2,5; ДТ-75<br />
563
564<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Приложение 13.<br />
РЕКОМЕНДАЦИИ ПО РЕКОНСТРУКЦИИ СТЕПНЫХ ПАСТБИЩ<br />
Рекомендации по коренному улучшению низкопродуктивных кормовых угодий<br />
Введение. Коренные улучшения рекомендуются для тех участков, где изменения травяного<br />
покрова приобрели необратимый характер и без вмешательства человека его<br />
улучшение невозможно.<br />
Это варианты бурьянистой растительности и залежей разных возрастов. Качество таких<br />
пастбищных угодий можно повысить с применением системы, при которой природная<br />
растительность целиком уничтожается, и на ее месте создаются сеяные (культурные)<br />
кормовые угодья. Большинство этих участков расположено на склонах холмов, пригодных<br />
для применения средств механизации.<br />
Методы создания сеяных (культурных) кормовых угодий. Сеяные кормовые угодья<br />
наиболее высокоурожайны при выполнении всей системы их устройства (обработка<br />
почвы, правильный подбор многолетних трав и травосмесей, систематическое внесение<br />
удобрений и т.д.). Возможно создание сеяных кормовых угодий двух основных категорий,<br />
различающихся по структуре растительного покрова:<br />
А) культурные пастбища с травосмесью, состоящей из 2-5 кормовых растений (или<br />
монокультур) – старый традиционный путь улучшения пастбищных угодий.<br />
Б) агростепи – степные кормовые угодья, реставрируемые путем посева многовидовых<br />
смесей семян степных трав; это относительно новый метод.<br />
А. Коренное улучшение пастбищ с высевом смеси культурных трав<br />
Большая часть пастбищных земель, подлежащих коренному улучшению, располагается<br />
небольшими участками значительно удаленными от сел. Пастбища и сенокосы, закладываемые<br />
на длительное пользование, могут давать высокие урожаи пастбищной травы<br />
только в том случае, когда уход за ними и использование проводятся с соблюдением всех<br />
основных агротехнических правил.<br />
В условиях степной зоны такие пастбища могут иметь большое хозяйственное значение,<br />
но расположены на склоновых землях, подверженных эрозии почв. Поэтому их распашку<br />
следует проводить лишь в исключительных случаях и только в год улучшения.<br />
Залужение можно проводить обычным путем или ускоренным способом.<br />
При хорошей обработке почвы и внесении удобрений многолетние травы уже со второго<br />
года после посева могут дать высокие урожаи сена (до 8-12 ц/га).<br />
А.1. Обычное залужение. На ровных участках при значительном задернении почвы, для<br />
подготовки к посеву многолетних трав, сначала можно провести посев предварительных<br />
– однолетних кормовых культур (например, злаково-бобовая смесь горох+овес+ячмень,<br />
вика+овес, кукуруза+люцерна), менее требовательных к тщательности обработки почвы.<br />
При освоении целинных участков, в почвах содержится много питательных веществ, поэтому<br />
их лучше использовать под посев ценных культур. При последующих обработках на<br />
участке исчезают дикорастущие растения, минерализуются растительные остатки, выравнивается<br />
поверхность, и посеянные многолетние травы дают нормальный урожай.<br />
А.2. Ускоренное залужение. На почвах с маломощной дерниной, особенно при освоении<br />
склоновых земель или острой нехватке кормов, можно применять ускоренные методы<br />
залужения, при которых с первого года освоения целинных и залежных земель собирают<br />
фураж. Чтобы урожай кормов в первый год был выше, можно использовать посевы<br />
с озимыми или яровыми культурами, которые убирают на зеленую подкормку или сено.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
565<br />
А.2.1. Посевы с использованием озимых. При ускоренном залужении малопродуктивных<br />
кормовых угодий, в том числе старых залежей, на черноземных почвах вспашку<br />
проводят плугом с предплужником за две-три недели до посева озимых, с последующим<br />
боронованием в два следа. Если необходимо, почву выравнивают дискованием или волокушей.<br />
Если много сорняков, перед посевом поле лущат, а затем прикатывают и сеют<br />
озимые. Многолетние злаковые травы высевают вместе с озимыми, а бобовые подсевают<br />
к ним ранней весной. При отсутствии сорняков, ровной поверхности и достаточно плотной<br />
почве, посев озимых производится без лущения и прикатывания.<br />
А.2.2. Посевы с использованием яровых. Там, где озимые неустойчивы, травы подсевают<br />
под яровые. Весной поле боронуют, лущат, прикатывают катком и проводят посев.<br />
На легких почвах посев проводится без предварительного лущения. Яровые впоследствии<br />
убирают на сено или на зеленый корм, а многолетние травы в первый год лучше<br />
не скашивать, что способствует их укреплению к зиме и снегонакоплению.<br />
А.3. Обработка почвы. Под пастбищные угодья отведены главным образом более<br />
или менее крутые склоны, не свыше 15-20 градусов крутизны, нередко с маломощным<br />
гумусным горизонтом. Практика освоения склоновых земель под посевы однолетних<br />
культур показывает, что механизация работ по подготовке почвы, посеву, уходу<br />
и уборке возможны при уклонах 5-6 (реже до 8) градусов. Но и в этих условиях происходит<br />
интенсивный смыв почвы, и посев кормовых трав следует проводить с применением<br />
противоэрозионной агротехники (пахота поперек склона, боронование почвы,<br />
устройство валиков для задержания потоков воды и др.). Поэтому на всех участках<br />
с уклоном свыше 5-6 градусов наиболее целесообразно создание многолетних сеяных<br />
кормовых угодий.<br />
Во избежание смыва почву распахивают ранней весной с полным оборотом пласта,<br />
разравнивают волокушей или легкими боронами и сеют многолетние травы (под покров<br />
или без покрова яровых). Внесение удобрений перед вспашкой и в виде подкормки ранней<br />
весной вызывает значительное повышение урожая.<br />
А.4. Почвозащитные сеяные пастбища. На склонах с уклоном до 8-10 градусов можно<br />
проводить распашку, но более крутые склоны рекомендуется засевать по дискованной<br />
дернине. Дискование нарушает только поверхностный слой почвы и смыв с поверхности<br />
сокращается.<br />
При создании сеяных пастбищ на эрозионно-опасных участках, если на них невозможно<br />
проведение эффективных противоэрозионных мероприятий, для снижения смыва<br />
почвы распашку или дискование следует проводить полосами, оставляя через каждые<br />
10-20 метров полосы с природным травяным покровом. Через 1-2 года, когда посеянные<br />
травы хорошо разрастутся, проводят посев трав и на нераспаханных полосах с<br />
природным травостоем. Такой способ обработки почвы особенно пригоден для опасных<br />
в эрозионном отношении участков, на которых по какой-либо причине не могут быть<br />
проведены противоэрозионные мероприятия, а посев трав еще возможен.<br />
А.5. Травосмеси. Для посева на степных участках лучшими травами являются<br />
эспарцет, люцерна желтая, донник, житняк, костер безостый, костер прямой и типчак.<br />
Для создания многолетних кормовых угодий на склоновых участках можно использовать<br />
разные травосмеси, например, из эспарцета, люцерны желтой, костра безостого,<br />
житняка и типчака. Одной из лучших для залужения склонов считается смесь<br />
из двух бобовых и двух злаков, из которых один корневищный. Оптимально соотношение<br />
бобовые - 25-30 %, злаки -35-40% от нормы высева в чистом виде. При посеве<br />
по дискованному склону норму высева увеличивают на 25-30%. Глубина заделки семян<br />
дана в таблице.
566<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Рекомендуемые смеси для степных пастбищ (в кг на гектар семян 1 класса).<br />
Для использования травостоя до 4-5 лет (до обновления):<br />
1) Эспарцет песчаный - 40; житняк – 6-7; костер безостый – 8; лядвенец рогатый-2-3;<br />
2) Люцерна синегибридная или люцерна посевная – 6-7; житняк – 6-7; костер<br />
безостый – 7-8;<br />
3) Люцерна синегибридная или люцерна посевная – 6-7; житняк – 12-14;<br />
Для использования травостоя свыше 5 лет:<br />
Люцерна желтая – 3,5-4; житняк – 5-5,5; типчак – 3-3,5; костер прямой – 5,5-6.<br />
Таблица.<br />
Глубина заделки семян многолетних трав.<br />
Травы<br />
Злаки<br />
На легких почвах На средних почвах На тяжелых почвах<br />
Костер безостый 3-4 2,5-3 1,5-2<br />
Костер прямой 3-4 2,5-3 1,5-2<br />
Житняк 1-2 1-1,5 0,5<br />
Типчак<br />
Бобовые<br />
1-2 1-1,5 0,5<br />
Люцерна посевная 2,5-3 2 1<br />
Люцерна синегибридная 2,5-3 1,5-2 0,5-1<br />
Лядвенец 1-2 1-1,5 0,5<br />
Эспарцет 3-4 2-2,5 1,5<br />
А.2.6. Внесение удобрений. Для лучшего развития травы желательно внесение минеральных<br />
удобрений перед посевом, например, осенью – суперфосфата, 2-4 ц/га, и калийной<br />
соли, 1-2 ц/га, весной - сернокислого аммония, 1-1,5 ц/га. Для получения высоких<br />
урожаев следует ежегодно вносить в осеннее время суперфосфата – 1,5-2 ц/га; калийной<br />
соли – 1 ц/га; сульфата аммония – 1 ц/га.<br />
А.2.7. Возобновление посева. При ухудшении качества и урожайности трав созданного<br />
пастбища распахивать их не обязательно - самой ранней весной проводят поверхностный<br />
подсев трав. Для этого в весеннее время предварительно на участок вносят удобрения<br />
(10-20 т/га перепревшего навоза или полное минеральное удобрение), поле интенсивно<br />
дискуют, затем сеют травы и прикатывают катками. Сеяные кормовые угодья<br />
обновляют после резкого снижения урожая трав.<br />
Б. Степные кормовые угодья – агростепи<br />
Введение. Создание агростепей следует проводить там, где сеяные пастбища создавать<br />
экономически нецелесообразно, а восстановление травостоя улучшит кормовую базу домашних<br />
животных, будет препятствовать дальнейшей эрозии почв и содействовать повышению<br />
биологического разнообразия. В отличие от сеяных пастбищ, агростепь при<br />
правильном использовании не требует периодического обновления. Для создания агроспепи<br />
особенно пригодны эрозионно-опасные участки, в том числе в «горячих точках»,<br />
где проведение противоэрозионных мероприятий затруднено.<br />
Метод агростепи может быть использован для:<br />
• повышения продуктивности низкоурожайных пастбищ;<br />
• создания семенных участков степных трав в качестве источника посевного материала;<br />
• восстановления продуктивности и устойчивости угодий на полянах гырнецов с<br />
нарушенным травяным покровом;
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
567<br />
• создания генофонда степных растений, в том числе редких видов;<br />
• выращивания полезных растений (лекарственных, эфиромасличных) и улучшения<br />
кормовой базы пчеловодства.<br />
Разрушение степной природной зоны не только уменьшило кормовые достоинства<br />
естественных кормовых угодий, но и сделало крайне актуальным сохранение степного<br />
биоразнообразия и защиту последних островков степной растительности. Малые площади<br />
степных сообществ недостаточны для сохранения и поддержания популяций редких<br />
видов, но увеличение площади степей возможно за счет их восстановления на аграрных<br />
землях, в том числе при переводе нерентабельных земель в категорию кормовых<br />
угодий, или для улучшения низкопродуктивных пастбищ. Исчезнувшая степь самостоятельно<br />
восстанавливается очень долго – до 80-100 лет и более. При этом процесс восстановления<br />
степи идет постепенно и проходит последовательно ряд стадий, от бурьянистых<br />
и корневищно-злаковых травостоев до конечной зональной степи, состоящей из<br />
плотнодерновинных злаков и большого числа сопутствующих видов.<br />
Поэтому ускоренное восстановление степной растительности содействует рациональному<br />
использованию кормовых угодий, предоставляя ряд экономических и экологических<br />
благ:<br />
– получение экологически чистого и наиболее дешевого пастбищного корма;<br />
– наилучшее соотношение в корме питательных веществ, способствующих повышению<br />
качества продукции – молочной, мясной;<br />
– создание пастбищ с неограниченной долговечностью (при правильном использовании)<br />
и способностью к самовосстановлению, что определяет низкие затраты;<br />
– надежная защита почвы от водной и ветровой эрозии, которую степь может погашать<br />
на 90-95%;<br />
– сохранение и воспроизводство биоразнообразия степей;<br />
– увеличение экологической емкости угодий.<br />
Из всех известных методов создания искусственных степей, наиболее экономичным<br />
является метод агростепей – искусственное восстановление путем посева в подготовленную<br />
почву сложных смесей семян степных растений. По всем основным признакам строения<br />
агростепи похожи на природные степные сообщества. Важной особенностью, ценной<br />
в хозяйственном отношении, является способность агростепей с двух или трехлетнего<br />
возраста становиться пригодными для сбора семян, что позволяет использовать их<br />
при расширении площадей.<br />
Источником посевного материала могут служить хорошо сохранившиеся участки<br />
степной растительности и агростепи, заложенные для производства семенного материала.<br />
Б.1. Земли, пригодные для создания агростепей. Для восстановления долговечной<br />
степной растительности можно использовать разные земельные участки, относимые<br />
большей частью к категории «бросовых» земель:<br />
(i) низкопродуктивные старопахотные земли;<br />
(ii) сбитые пастбища и скотопрогоны, утратившие природный травяной покров;<br />
(iii) склоновые участки пастбищ, отводимые под почвозащитные степные полосы<br />
(аналоги лесополос);<br />
(iv) полосы отчуждения вдоль магистральных автодорог и кабельных линий;<br />
(v) активно нарушаемые оврагами, промоинами и оползневыми процессами обнажения<br />
почвогрунтов;<br />
(vi) участки природных охраняемых территорий зон (например, поляны лесов из дуба пушистого)<br />
с нарушенным растительным покровом, где допускается реконструкция.
568<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
Б.2. Расположение посева. Схема размещения посевов разрабатывается с учетом эрозионной<br />
обстановки (господствующих ветров и направления стоков). На склонах наиболее<br />
целесообразно проводить залужение с созданием « буферных полос» шириной 30-50<br />
м, чередующихся с полосами такой же ширины, оставленными для агростепей. Через 2-3<br />
года на «буферных полосах» также проводится посев семян травосмеси.<br />
Б.3. Порядок выполнения работ при создании агростепей. При создании агростепей<br />
прежде всего определить очередность залужения участков и тип травяного сообщества<br />
для каждого из них. На крупных участках наиболее целесообразно создание полос<br />
агростепей шириной 30-50 метров, чередующихся с «буферными полосами» такой<br />
же ширины, залужение которых следует проводить через два-три года после первых. На<br />
эрозионно-опасных склонах полосы ориентируются вдоль горизонталей. На небольших<br />
по площади участках можно проводить обработку почвы сплошным способом.<br />
Б.4. Подготовка почвы. Основным требованием при обработке почвы является достаточно<br />
полное уничтожение сорняков, чтобы исключить их конкурентное воздействие<br />
в борьбе за воду, питательные вещества и свет на начальных этапах прорастания<br />
и развития степных растений. Среди сорных видов наибольшую опасность представляют<br />
корнеотпрысковые многолетники, такие как осот розовый (бодяк), осот полевой, пырей<br />
ползучий, свинорой и другие. Поэтому в соответствии с обилием сорных растений<br />
участка планируется количество обработок почвы, с тем, чтобы своевременно провести<br />
посев, который желательно сделать через 7-10 дней после вспашки. Если ситуация позволяет,<br />
то вспашка может проводиться по типу зяби – осенью.<br />
При реальной эрозионной опасности и каменистой почве этап подготовки почвы<br />
можно свести к тяжелому боронованию чередующихся полос, или дискованию, подобрав<br />
для дисков нужный угол атаки.<br />
Дикие травы нетребовательны к плодородию почвы, им и не очень нужны удобрения.<br />
Б.5. Заготовка семян. В степях, даже при хорошей их сохранности, обычно наблюдается<br />
нехватка бобовых растений, являющихся источником протеина в пастбищном корме.<br />
Поэтому, при выборе семенных участков следует помнить и о количестве бобовых в<br />
их составе, таких как астрагалы австрийский, понтийский, эспарцетовый, вики подзаборная,<br />
тонколистная и узколистная, вика мышиный горошек, вязель изменчивый, донники,<br />
виды клеверов, люцерна румынская, люцерна хмелевидная, чина клубненосная,<br />
эспарцет песчаный. Кормовые достоинства видов этой группы заметно изменяются по<br />
сезону, но все они должны входить в состав агростепей.<br />
Представители разнотравья также имеют существенное кормовое значение, поскольку<br />
восполняют нехватку растений из числа бобовых. К ним относятся такие виды, как астра,<br />
буквица лекарственная, василек восточный, вероника Жакена, вероника колосовидная, герань<br />
кроваво-красная, гониолимон Бессера, дубровник беловойлочный, дубровник обыкновенный,<br />
зверобой продырявленный, зопник клубненосный, козлобородник большой,<br />
колокольчик болонский, крестовник Якова, кульбаба шершавая, лабазник обыкновенный,<br />
лапчатка тусклая, резак, тысячелистники, чабрецы и др. Многие из этих растений (прутняк,<br />
подорожники, резак) являются отличными кормовыми травами.<br />
Роль разнотравья не ограничивается их кормовой значимостью, они важны также<br />
в экологическом отношении, являясь элементами сложной структуры степных сообществ<br />
и заполняя (или уплотняя) свободное пространство. Многовидовые степные<br />
сообщества значительно лучше противостоят проникновению сорняков, более слабых<br />
в конкурентном отношении, поэтому и многовидовые агростепи будут более замкнутыми<br />
сообществами.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
569<br />
Б.6. Уход и использование.<br />
Б.6.1. Агростепь в первый год. В год посева засеянный участок напоминает одну из<br />
стадий залежной растительности из-за массового развития сорняков, появляющихся из<br />
семян, накопившихся в почве за предыдущие годы. То, что участок имеет вид залежи, не<br />
является признаком неуспеха - идет процесс роста всходов, осваивающихся со средой.<br />
Ранневесенние посевы характеризуются более дружными всходами степных растений,<br />
чем позднелетние (осенние). Но при этом активно развиваются сорняки, в том числе однолетние<br />
и двулетние, которые опережают в росте степные травы. Наиболее обычны однолетние<br />
костры, вероники, горчица полевая, горец птичий, дескурайния Софии, клевер<br />
пашенный, марь белая, пастушья сумка, ярутки, яснотки и другие. При густом стоянии<br />
сорняков в апреле-мае создается плотный полог, под которым молодые всходы медленно<br />
растущих степных трав угнетаются.<br />
Эффективно подавляет сорняки в в это время сплошное подкашивание травяного покрова<br />
до цветения сорняков. Это улучшает рост степных растений, которые после удаления<br />
сорняков получают хорошее освещение. Подкашивание можно проводить вручную<br />
(косами) или механизировано, например используя силосоуборочную технику.<br />
Весеннее подкашивание. Время проведения работ по удалению сорняков: конец апреля<br />
- начало мая. Подкашивание проводится в момент массового нарастания преобладающих<br />
сорных растений (сурепка, дурнишник, костер, марь, щетинник и другие), и достижения<br />
ими высоты 20-30 см, но обязательно до их цветения. Подкашивание проводится<br />
до высоты 5-7 см, ни в коем случае не ниже! В случае разрастания крупных сорняков,<br />
таких как осот розовый (бодяк полевой), чертополох, татарник, коровяки и др., следует<br />
проводить подкашивание избирательно, в образуемых ими зарослях.<br />
Летнее подкашивание. После отрастания сорняков в июне-июле проводят вторичное<br />
скашивание. Оно также должно быть приурочено к разрастанию обычных массовых<br />
сорняков до их зацветания.<br />
Удаление скошенной травы. Скошенную траву следует обязательно удалять с участка,<br />
иначе под ней начинается процесс выпревания молодых степных растений.<br />
Охрана от проникновения скота на территорию участка. На этом этапе развития<br />
степные растения особенно уязвимы к стравливанию и вытаптыванию животными, особенно<br />
мелким рогатым скотом.<br />
Б.6.2. Агростепь во второй и третий год. Со второго года развития агростепи проявляются<br />
характерные для целинных степей признаки строения (сходство по видовому<br />
составу, численному соотношению и обилию видов, и др.). Подросшие степные растения<br />
начинают подавлять развитие сорняков, и борьбу с ними следует продолжать только в<br />
случае интенсивного разрастания крупных сорных многолетников (бодяк, чертополох,<br />
осот). Восстанавливаемая степная растительность переводится в режим хозяйственного<br />
использования. Со второго года агростепи можно начинать заготовку посевного материала<br />
– см. раздел Б.5.2., или использовать ее как сенокос. С третьего года можно вводить<br />
выпас, но желательно остановиться на заготовке сена.<br />
Б.6.3. Агростепь в четвертый и последующие годы развития степи. На семенных<br />
участков агростепи продолжается заготовка семян. Но с этого времени для сеяных агростепей<br />
наиболее целесообразной считается периодическая смена режимов использования.<br />
Выпас вводится для того, чтобы разбивать копытами животных накопившиеся сухие<br />
остатки и дать возможность прорастать растениям, которым этот слой мешает. На<br />
четвертый год жизни, с июня до выгорания трав, проводится выпас при норме одна корова<br />
или лошадь на гектар. На пятый-седьмой годы снова проводится сенокошение, а на<br />
восьмой возвращается выпас, при котором вместо одной головы крупного скота можно
570<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
использовать четырех овец на гектар. Таким образом, ритм включает сенокошение в течение<br />
трех лет, и выпас на четвертый год. (На крупных участках с четвертого года одна<br />
часть отдается под выпас, а три – под сенокошение).<br />
Обычные пастбищные участки типичной агростепи, созданной по образцу дикорастущих<br />
целинных степей, по хозяйственному назначению используются как пастбища,<br />
исходя из того же норматива: 1 корова или 1 лошадь, или 4 овцы на гектар. Прочная и<br />
плотная дернина позволяет проводить на них выпас и механизированную заготовку зеленых<br />
кормов в сырую погоду. Участок может использоваться и как сенокосно-пастбищное<br />
угодье с выпасом по первой отаве в конце лета – начале осени. Выпас во все годы должен<br />
заканчиваться, как и на всех других типах кормовых угодий, за месяц до наступления<br />
первых заморозков.<br />
Наиболее целесообразной считается периодическая смена режимов использования<br />
агростепей, в том числе и перемещение по участку полос, оставляемых для обсеменения.<br />
Б.9. Комбинированные агростепи. Кроме восстановления травостоев, близких по<br />
составу и строению к типичным степным сообществам, можно создавать смеси, обогащенные<br />
семенами хозяйственно ценных, или редких и исчезающих видов растений. Этот<br />
способ, называемый комбинированным, применяется в тех случаях, когда посевной материал<br />
беден ценными видами. В отличие от чистых посевов, сохраняющихся с приемлемым<br />
качеством до четырех лет, в агростепи культурные сортовые травы могут быть более<br />
долговечными.<br />
При обогащении посевного материала в смесь добавляют количество семян кормовых<br />
трав, по весу равное половине или одной трети веса от нормы их высева в чистом виде.<br />
Чем беднее видовой состав смеси дикорастущих растений, тем больше должно быть количество<br />
семян добавляемых трав.<br />
Высокая плотность посева и густота травяного покрова способствуют созданию сообщества<br />
«закрытого» типа, в который затруднен доступ сорнякам.<br />
Варианты посевной смеси комбинированных агростепей. В зависимости от целей и<br />
условий, возможны следующие смеси:<br />
– пастбищный вариант: агростепь + люцерна желтая + лядвенец.<br />
– сенокосно-пастбищный: агростепь + житняк + эспарцет + люцерна румынская;<br />
– сенокосный с выпасом по отаве: агростепь + люцерны, костер безостый.<br />
– лекарственно-сырьевой: агростепь + чабрец Маршалла, зверобой продырявленный,<br />
душица обыкновенная.<br />
– медоносный: агростепь + мелисса и др.<br />
– придорожные газоны: агростепь + костер безостый + костер береговой.<br />
Этот же способ пригоден для экологической реконструкции с природоохранными целями,<br />
что обычно совместимо (и часто необходимо) с хозяйственным использованием.<br />
Для этой цели наиболее пригодны степные поляны с нарушенным травяным покровом<br />
в лесных выделах с преобладанием дуба пушистого (коммуны Копанка, Грэдиница, Рэскэец,<br />
Талмаза, Крокмаз), а также некоторые открытые участки (Попяска, Талмаза, Рэскэец),<br />
где выпас ограничен или заменен кошением. Возможные следующие комбинации<br />
подсева редких видов в агростепь на данной территории:<br />
✓ перистые ковыли, штернбергия, безвременники анкарский и Фомина, бельвалия<br />
сарматская, брандушка разноцветная, шафран пестрый, горицвет весенний;<br />
✓ золотобородник цикадовый (только в условиях полян гырнецов), касатики, катран<br />
татарский и др.<br />
Технология создания и ухода за комбинированной агростепью не отличается от<br />
описанной выше.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
571<br />
Рекомендации по поверхностному улучшению кормовых угодий<br />
На малопродуктивных пастбищах, которые не нуждаются в полной замене травяного<br />
покрова, или где вспашка опасна из-за угрозы быстрой эрозии, следует создавать лучшие<br />
условия для роста и развития растений существующего травостоя. Поверхностное<br />
улучшение проводится с применением и других мероприятий для повышения кормовой<br />
производительности угодий. Особенно ценны приемы поверхностного улучшения,<br />
когда подсев кормовых трав улучшает среду обитания, сохраняется и во многих случаях<br />
обогащается многовидовой состав естественных фитоценозов.<br />
2.1 Регулирование водного режима. В сухих долинах мелких ручьев, посредством<br />
устройства запруд организуется весеннее затопление, которое способствует не только<br />
накоплению в почве влаги, но и задержке смываемых частиц почвы, способствующей<br />
обогащению почвы и повышению урожая трав.<br />
На участках степных склоновых пастбищ целесообразно проведение снегозадержания.<br />
Оно проводится различными способами: заготовкой и размещением по территории<br />
щитов, связок тростника, соломы. На сенокосах в период сенокошения оставляют не скошенные<br />
полосы шириной 1-2 м на расстоянии 10-40 м. Такие приемы способствуют значительному<br />
улучшению водного режима и повышению урожайности травы.<br />
2.2. Улучшение состояния поверхности пастбищ. На участках, сохраняющих остатки<br />
пней, заросли кустарников, кочки (кротовины), необходимо проведение мероприятий<br />
по выравниванию поверхности. Удаление пней и кустарников способствует использованию<br />
средств механизации и снижению количества сорняков. Удаление свежих кротовин,<br />
широко распространенных по территории сенокосных лугов долины ручья в пределах<br />
землепользования коммуны Попяска, можно проводить с помощью зубовых борон<br />
со шлейфами, а слабозадерненных – дисковыми и зубовыми боронами. Заливаемые<br />
участки должны очищаться от намываемого мусора.<br />
2.3. Уход за дерниной и травостоем.<br />
2.3.1. Подсев трав. В разреженные травостои рекомендуется проводить подсев<br />
трав (злаково-бобовой смеси). На степных участках подсев проводится<br />
после дискования и (желательно) внесения полного минерального удобрения.<br />
Поверхностный подсев ценных кормовых трав возможен и при<br />
нормально развитом травостое, но при уничтожении части растений интенсивным<br />
(дочерна) боронованием или дискованием. Лучший срок подсева<br />
– ранняя весна. В первый год подсева траву скашивают на сено, чтобы<br />
уберечь молодые всходы от вытаптывания и поедания. Подсев можно<br />
проводить дисковой сеялкой.<br />
2.3.2. Омоложение травостоев. Вследствие неправильного использования, отсутствия<br />
ухода или в силу естественных причин урожайность сенокосов и<br />
пасбищ падает. Часто причиной этого является уплотнение почвы, вследствие<br />
чего понижается аэрация и ослабляется побегообразование у растений.<br />
Фрезерование или перепашка таких кормовых угодий, улучшает воздушный<br />
и водный режим растений, а также условия питания, что заметно<br />
увеличивает способность злаков к образованию побегов, омолаживает<br />
растения, способствуя повышению урожая.<br />
2.3.4. Борьба с сорняками. На сенокосах и пастбищах в соответствии с биологическими<br />
особенностями сорных растений, применяются различные<br />
приемы борьбы<br />
2.3.4.1. Весеннее подкашивание. Это мероприятие проводится с целью ослабления<br />
сорные растений и проводится в период максимального истощения
572<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
запасных питательных веществ в подземных органах растений. У большинства<br />
видов это совпадает с периодом стеблевания. Подкашивание необходимо<br />
проводить в течение ряда лет.<br />
2.3.4.2. Предотвращение обсеменения. Скашивание сорняков проводится до образования<br />
плодов, лучше всего в фазе начала цветения. Такой способ является<br />
основным приемом борьбы с однолетними и двулетними растениями.<br />
Этот прием также требует систематического применения.<br />
2.3.4.3. Подкашивание не съеденных остатков на пастбищах. Проводят не менее<br />
2 раз за лето, лучше всего после первого и второго стравливания.<br />
2.3.4.4. Введение оборота пастбищ. При обороте пастбищ нормированные нагрузки<br />
скота, периодическое предоставление отдыха травостою способствуют<br />
снижению численности сорняков. Благоприятна и регулярная смена<br />
стойбища.<br />
2.3.4.5. Смена видов выпасаемого скота. При смене видов скота происходит избирательное<br />
подавление отдельных видов растений.<br />
2.3.4.6. Подкашивание сорняков на неиспользуемых местах. Предотвращает<br />
расселение сорняков и занос семян на кормовые угодья.<br />
2.3.4.7. Перепашка сильно засоренных участков, посев предварительных культур,<br />
а затем залужение.<br />
2.4.Удобрение сенокосов и пастбищ.<br />
Удобрение один из наиболее существенных приемов повышения урожая трав. Весьма<br />
ценным удобрением для пастбищ являются экскременты животных, которые в летний<br />
период остаются на местах выпаса и на стойбищах. Рациональному их использованию<br />
содействует разравнивание их в местах накопления и регулярная смена стойбищ.<br />
Места длительного использования под стойбища целесообразно использовать под посев<br />
злаково-бобовой смеси для весенней подкормки скота.<br />
Рекомендации по обогащению степных полян, опушек и открытых участков степи<br />
Видовой состав для увеличения разнообразия подбирается в соответствии с типом<br />
травяного покрова участка. Введение в степной травостой новых видов может проводиться<br />
с использованием различных способов.<br />
1. Пересадка дерновин (растений с мочкой корней) проводится в конце апреля или<br />
конце августа – начале сентября. Заготовка проводится на участках, где выкапывание<br />
не наносит вреда природе (например, в редких посадках акации и на подлежащих облесению<br />
степных склонах). Глубина подкапывания колеблется в зависимости от глубины<br />
основной массы корней основного злака –от 10-15 см (тонконог и типчак) до 20-25 см<br />
(разные ковыли).<br />
1.1. Заготовка. Выкопанные дерновины растений вместе с комом почвы укладываются<br />
в полиэтиленовые пакеты для предотвращения высыхания корней.<br />
Кроме того, это препятствует обсыпанию почвы, в которой сохраняются<br />
семена степных растений.<br />
1.2. Посадка. В тот же или на следующий день дерновины высаживают (разбросано<br />
или формируя мелкие группы) на участок в лунки, поливают и<br />
притаптывают.<br />
2. Пересадка дерна (почва, скрепленная переплетением корней и подземных побегов)<br />
также проводится в конце апреля или конце августа – начале сентября.<br />
2.1. Заготовка (выбор места как в п. 1). Вырезаются фрагменты дерна разной<br />
плотности размером 30 х 15 см и укладываются плотно в ящики.
ПЛАН УПРАВЛЕНИЯ Рамсарским сайтом «Нижний Днестр» (проект)<br />
573<br />
2.2. Посадка проводится в тот же день или в последующие 1-2 дня, не допуская<br />
пересыхания дерна. Куски дерна укладывают на участке в ямки на уровне<br />
почвы, предварительно полив ямки и присыпав края после посадки.<br />
3. Внесение дернокрошки. Раскрошенный дерн вносится на предварительно подготовленную<br />
почву - участок в этом случае полностью дискуют или мотыжат оголенные<br />
участки почвы. Степной дерн измельчают и рассыпают по участку, затем его прикатывают<br />
или пропускают отару овец.<br />
4. Подсев смеси семян. Сбор семян должен проводиться специалистами на участках<br />
степной растительности в местах наиболее массового произрастания ключевых видов.<br />
Посев проводится по влажной почве, лучше всего угадать посев между дождями, ранней<br />
весной (начало роста трав) или в конце августа – начале сентября. Семена смешиваются<br />
и вручную разбрасываются по участку в предварительно подготовленную дискованием<br />
почву и заглубляются боронованием на 2-3 см.<br />
5. Внесение травосмеси. Заготовка травосмеси степных растений проводится по методу<br />
создания агростепи. Посев проводится по влажной почве, лучше всего угадать посев<br />
между дождями, ранней весной (начало роста трав) или в конце августа – начале сентября.<br />
Смесь разбрасывается по продискованному, где это допустимо участку, или без<br />
подготовки почвы.<br />
6. Формирование куртин степных кустарников (барбарис, скумпия, бобовник, шиповник,<br />
боярышник) следует проводить по краю открытых степных участков, особенно<br />
перед кромкой оврагов (где можно вводить терн).
574<br />
PLANUL DE MANAGEMENT PENTRU ZONA RAMSAR „NISTRUL DE JOS” (proiect)<br />
A. Andreev, T. Izverskaia, L. Josan. L. Kotomina, G. Margineanui, I. Rotaru, A. Ruschuk, G. Sirodoev,<br />
I. Talmaci, A. Tischenkov et al. Management plan for the Lower Dniester <strong>Ramsar</strong> Site. 2011. Abstract.<br />
<strong>Ramsar</strong> Site is situated in the south-eastern protuberance of Moldova, 8 km to south of Ben<strong>de</strong>ry<br />
town and 40 km from city O<strong>de</strong>ssa near Palanca village, 46 o 37’ 54’’N / 29°40’10’’E in centre, along the<br />
left Dniester River bank and is contiguous to O<strong>de</strong>ssa Region of Ukraine. The total area is 60638 ha,<br />
where are 18 natural complexes. Zone of strict protection on the whole should comprise 1801.89 ha and<br />
inclu<strong>de</strong> the most valuable areas, situated in 12 complexes. That zone is subdivi<strong>de</strong>d into almost intact<br />
subzone and subzone where ecosystem-supportive restoration is unavoidable. Basic Buffer Zone with<br />
ecological restoration overall will cover 3561.5 ha in 15 complexes and inclu<strong>de</strong> valuable areas, which<br />
need a special <strong>management</strong> for preserving and increasing their natural values. Zone of limited economical<br />
activities has to inclu<strong>de</strong> more than 60 areas of the total area 10079 ha in 14 natural complexes<br />
and 32 pastures, which need a special <strong>management</strong> to increase their productivity and ecological capacity<br />
with respect to steppe flora and fauna. Economical Zone comprises 45195.61 ha.<br />
The area locates in contact zone of the Danube Woo<strong>de</strong>d-Steppe, Podillya-Moldovan Woo<strong>de</strong>d-Steppe<br />
and Steppe Azov-Black Sea biogeographic regions; together with relief it <strong>de</strong>fines ecosystem richness:<br />
7 types of water biotopes and 15 basic types of terrestrial ones incl. habitats of European importance.<br />
Highest flora inclu<strong>de</strong>s 950 species incl. 55 protected (36% of regionally rare species); mammal fauna<br />
amounts 54 (27 ones are un<strong>de</strong>r protection of Bern Convention, 13 - bats), birds – 228 (e.g. 127 – nesting<br />
and 75 – protected by Bonn Convention), herpetofauna – 18 species (13 un<strong>de</strong>r protection of international<br />
law), insects are featured by 53 rare species (9 – in lists of the Bern Convention) and special<br />
richness of dragonflies and damselflies – 35 species. 25 animal species have categories CR, EN, VU or<br />
NT at the global scale.<br />
The area comprises rich tourist potential that incorporates visitor points in nature (67 within the<br />
area), such object as 32 km oxbow, wineries of wi<strong>de</strong>ly known tra<strong>de</strong>marks and low known but producing<br />
the good quality wines, archeological sites, rural museums as well as medieval monuments on tourist<br />
routs coming to the <strong>Ramsar</strong> Site. The most noteworthy 21 visitor objects comprise Emerald Collar of<br />
the Lower Dniester while tourism and infrastructure started progress, 7 pilot tourist ways are planned<br />
and some of them verified successfully.<br />
Management plan provi<strong>de</strong>d with <strong>de</strong>tailed analysis of threats to biodiversity and other resources, incl.<br />
those from nowadays forestland, grassland and arable land <strong>management</strong>, transformed hydrological<br />
regimes <strong>management</strong>, etc., but also threats from <strong>de</strong>ficient attention to cultural and historical heritage,<br />
from discrepancies and lack of administration as well as from prevailing short-term economical consi<strong>de</strong>rations<br />
and un<strong>de</strong>r<strong>de</strong>veloped law and bylaw provisions. Current national legal status of the valuable<br />
and complicated <strong>Ramsar</strong> Site provi<strong>de</strong>s managerial options requiring the good cooperation of the<br />
all major stakehol<strong>de</strong>rs and absence of an overall <strong>management</strong> body create difficulties especially with<br />
regard to regional and international cooperation. Status of national park would be more appropriate.<br />
Action plan proposes structure of managerial body basing on current legal provisions, gives <strong>de</strong>tailed<br />
indications on forest and grassland <strong>management</strong>, restoration of near-natural water regimes for<br />
problematic areas, biodiversity conservation and <strong>de</strong>velopment of local ecological network (sector of<br />
international ecological corridor), regional cooperation as well as research and monitoring awareness<br />
raising activities. Step-by-step tourism <strong>de</strong>velopment involving the business would support cooperation<br />
in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>ntly of administrative bor<strong>de</strong>rs, economic <strong>de</strong>velopment diversification and linked incentives<br />
for biodiversity and other heritage conservation. The action plan is accompanied by technical annexes.