You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
DACIA<br />
magazin<br />
62<br />
nr. 59, mai–iunie 2009<br />
• Metopa 48 este una dintre <strong>ce</strong>le mai tandre: un bărbat get prinde cu fineţe de mână o femeie. Femeia este degajată,<br />
îşi ţine brâul cu mâna stângă - simbolul <strong>ce</strong>rcului căsătoriei. Presupunem că tânărul este chiar Dromichaites, iar «mireasa»<br />
este fiica lui Lysimachos.<br />
• S<strong>ce</strong>na Metopei 49 este «s<strong>ce</strong>na bucuriei, a împlinirii», două femei echipate elegant, cu «ie» getică şi cu fuste lungi,<br />
la mijloc cu cordon, erau femei căsătorite. Se pare că <strong>ce</strong>le două femei sunt nora şi soacra, fericite că au un nepot - fiul lui<br />
Dromichaites.<br />
«Monumentul Sacru» de la Adamclisi a fost opera traco-geţilor de neam pelasg/străvechi valac, iar ctitorul a fost<br />
Dromichaites, rege şi Pontifex Maximus, ‘Μarele Preot’, Sa<strong>ce</strong>rdotul traco-geţilor.<br />
Ipostaze ale muntelui în poezia<br />
eminesciană<br />
Gligor HAŞA<br />
Întâia întâlnire a poetului cu muntele coincide cu a<strong>ce</strong>l drum mitic de la Cernăuţi la Blaj prin pasul Tihuţa, adică<br />
de la dulcile obcine bucovinene la împăduritul platou al Secaşelor şi al Târnavelor, marcând un spaţiu mioritic<br />
deal-vale, dor-alin,horă-lină, suiş-coborâş. Cea de-a doua întâlnire cu Carpaţii are loc la Răşinari, de unde prin<br />
Pasul Cucului, tre<strong>ce</strong> în Ţară.<br />
Muntele mioritic, descoperit atunci, va rămâne proiectat hiperbolic pe retina adoles<strong>ce</strong>ntului saturat cu lecturi istori<strong>ce</strong><br />
şi romanti<strong>ce</strong>, cu basme şi eresuri, aşa încât evocarea măreţiei lui o va fa<strong>ce</strong> din perspectiva urieşescului, şi mai ales<br />
în marile poeme în metru popular precum Povestea Dochiei şi ursitorile, Ursitorele, Peste codri stă <strong>ce</strong>tatea, Muşatin şi<br />
codrul.<br />
În peregrinările sale, departe fiind de ţară, el poartă cu sine dul<strong>ce</strong>a Bucovină „cu munţii în lumină, cu râuri<br />
resăltânde printre stân<strong>ce</strong> nante şi văile în flori“.<br />
În creaţia eminesciană codrul însoţeşte fregvent muntele. El este făcător şi păstrător de istorie, în el cutreieră zânele<br />
şi latră căţelul pământului. Aici îşi are tronul, tăiat în stâncă, magul <strong>ce</strong>l bătrân, dincolo de poarta <strong>ce</strong> du<strong>ce</strong> în fund de lume<br />
zamolxiană.<br />
<strong>Eminescu</strong> a conştientizat că dacă existăm astăzi ca popor inconfundabil, asta o datorăm muntelui, Carpatului<br />
născător şi conservator de mare civilizaţie pelasgo-hiperboree şi, mai apoi, geto-dacică.