nr. 59, mai–iunie 2009 <strong>De</strong> <strong>ce</strong> <strong>Eminescu</strong>? DACIA magazin Dr. Napoleon SĂVESCU Preşedintele Fundaţiei <strong>Dacia</strong> Revival International Doamnelor şi domnilor A trecut deja un de<strong>ce</strong>niu de când Hotelul Intercontinental din Bucureşti găzduia, în Sala Rondă, primul Congres Internaţional de Dacologie. Titlul congresului, Sarmisegetusa 2000, deschidea drumul spre <strong>ce</strong>ea <strong>ce</strong> numim astăzi mişcarea dacologică <strong>org</strong>anizată. Anual, cu regularitate, au urmat alte congrese care adu<strong>ce</strong>au, de la o ediţie la alta, noutăţi dintre <strong>ce</strong>le mai interesante în domeniul atât de văduvit al istoriei dacilor. Prin munca plină de dăruire a <strong>ce</strong>r<strong>ce</strong>tătorilor, au fost scoase la lumină obiecte şi documente <strong>ce</strong> atestă fără tăgadă că civilizaţia dacică, una dintre <strong>ce</strong>le mai înfloritoare ale antichităţii, nu a dispărut odată cu părăsirea teritoriului de către coloniştii romani, ci a continuat milenii de-a rândul stabilindu-se vizibil în conştiinţa poporului daco-român de astăzi. Au fost prezentate lumii întregi personalităţi remarcabile, necunoscute cărţilor de istorie, personalităţi care au încununat, prin activitatea lor, întreaga istorie a dacilor şi care au lăsat urme adânci în colbul <strong>ce</strong>lor două milenii trecute. Burebista, Nicolae <strong>De</strong>nsusianu, <strong>De</strong><strong>ce</strong>bal, Tomiris, Regalian sunt doar câteva personalităţi ignorate pe nedrept de-a lungul anilor, dar omagiate la congresele noastre de dacologie. În anul a<strong>ce</strong>sta, 2009, <strong>ce</strong>l omagiat este Mihai <strong>Eminescu</strong>, poetul-nepereche al românilor de pretutindeni. <strong>De</strong> <strong>ce</strong> <strong>Eminescu</strong>? În primul rând pentru că <strong>Eminescu</strong> este geniul creator al neamului nostru iar în 15 iunie se împlinesc 120 de ani de la prematura şi tragica sa moarte. Fundaţia <strong>Dacia</strong> Revival îşi fa<strong>ce</strong> o datorie de onoare omagiind o astfel de personalitate chiar pe fondul nepăsării autorităţilor române. În al doilea rând îl omagiem pe <strong>Eminescu</strong> pentru că opera sa vibrează de dragoste şi de respect pentru istoria dacilor. Vizibil şi consistent marcat de întâlnirile sale cu Nicolae <strong>De</strong>nsuşianu, adoles<strong>ce</strong>ntul <strong>Eminescu</strong> avea să cultive învăţăturile mai vârstnicului său prieten de o asemenea manieră, încât întreaga sa operă este jalonată de momente, de locuri sau de personaje ale istoriei strămoşilor şi, în special, ale dacilor. Studiind opera lui <strong>De</strong>nsuşianu, dar şi legendele care circulau la a<strong>ce</strong>a vreme, <strong>Eminescu</strong> îşi condu<strong>ce</strong> cititorul în fascinanta şi misterioasa lume a dacilor creând dialoguri pline de fior an<strong>ce</strong>stral. Memorabilă este succinta descriere a Sarmisegetusei pe care poetul nu avea cum să o vadă din moment <strong>ce</strong> ea nu era la a<strong>ce</strong>a perioadă descoperită. „Mai stă-nrădăcinată-n munţi de piatră, Cu murii de granit, cu turnuri gote, Cetatea-mi veche Sarmisegetuza?“ se întreba <strong>Eminescu</strong>. La fel, pe tot parcursul operei sale, îşi înmoaie pana sa sensibilă în an<strong>ce</strong>stralitate pictând momente memorabile ale istoriei dacilor. Unificatorul Burebista şi regele-erou <strong>De</strong><strong>ce</strong>bal, frumoasa zână Dochia şi Sarmisegetusa <strong>ce</strong>a dăltuită în piatră, zeii daci <strong>ce</strong> locuiau în poarta solară şi, cu precădere, Zamolx, toate a<strong>ce</strong>stea, alături de multe altele, creează o frescă de o inegalabilă frumuseţe despre „raiul Daciei veche-a zeilor împărăţie“. Mai presus de toate însă, imperativul slogan eminescian care însoţeşte titlul congresului nostru şi care spune că „Totul trebuie dacizat oarecum de-acuma-nainte în România!“ exprimă, fără intenţia de a răstălmăci, un <strong>Eminescu</strong> neîmpăcat cu felul în care este tratată istoria noastră, un <strong>Eminescu</strong> ironic faţă de farsori şi faţă de guvernanţii care fabrică istoria după diferite conjuncturi politi<strong>ce</strong>, într-un cuvânt, un <strong>Eminescu</strong> extrem de actual şi de ancorat în realitate. A<strong>ce</strong>stea sunt motivele pentru care am ales <strong>Eminescu</strong>. A<strong>ce</strong>stea sunt motivele pentru care, stimaţi participanţi la <strong>ce</strong>l de-al X-lea Congres Internaţional de Dacologie, vă invit să vă aplecaţi atenţia asupra operei eminesciene şi să descoperiţi multiplele valenţe ale <strong>ce</strong>lui care şi-a închinat scurta, dar rodnica sa viaţă, unei opere <strong>ce</strong> va dăinui peste secole, a unei opere pline de sentimente de dragoste şi respect faţă de istoria neamului său, faţă de strămoşi şi faţă de ţara sa, eterna Dacie. Şi cum altfel să încheiem decât cu ultima strofă a <strong>ce</strong>lebrului poem „Scrisoarea III“ care reprezintă esenţa crezului eminescian în privinţa luptei cu dogmele, cu ignoranţa, cu aroganţa şi cu falsificarea istoriei. „Dar lăsaţi măcar strămoşii ca să doarmă-n colb de cronici; Din trecutul de mărire v-ar privi <strong>ce</strong>l mult ironici. Cum nu vii tu, Ţepeş doamne, ca punând mâna pe ei, Să-i împarţi în două <strong>ce</strong>te: în smintiţi şi în mişei, Şi în două temniţi large cu de-a sila să-i aduni, Să dai foc la puşcărie şi la casa de nebuni!“ 1
DACIA magazin 2 Blestemele Sarmisegetusei În poezia sa Odin şi poetul <strong>Eminescu</strong> se întreba: Mai stă-nrădăcinată-n munţi de piatră Cu murii de granit, cu turnuri gote, Cetatea-mi veche Sarmisegetuza ? nr. 59, mai–iunie 2009 Vladimir BRILINSKY Imaginile nu mai au nevoie de comentarii. Ele vorbesc de la sine. Poate doar un răspuns adresat poetului peste veacuri: Nu <strong>Eminescu</strong>le, <strong>ce</strong>tatea ta Sarmisegetuza nu mai stă, acolo sus în munţii de piatră. Ea moare puţin câte puţin sub ochii noştri, şi murii de granit se duc la vale, iar <strong>ce</strong>i <strong>ce</strong> trebuie să vegheze, ca ea să trăiască de-a pururi, se fac că nu le pasă făcând <strong>ce</strong>tatea de batjocură. Şi vorba ta, poet naţional: Cum nu vii tu Ţepeş doamne!!!
- Page 4 and 5: nr. 59, mai-iunie 2009 Omagiu Un va
- Page 6 and 7: nr. 59, mai-iunie 2009 magazin DACI
- Page 8 and 9: nr. 59, mai-iunie 2009 DACIA magazi
- Page 10 and 11: nr. 59, mai-iunie 2009 DACIA magazi
- Page 12 and 13: nr. 59, mai-iunie 2009 Dacia emines
- Page 14 and 15: nr. 59, mai-iunie 2009 DACIA magazi
- Page 16 and 17: nr. 59, mai-iunie 2009 Eminescu şi
- Page 18 and 19: nr. 59, mai-iunie 2009 DACIA magazi
- Page 20 and 21: nr. 59, mai-iunie 2009 DACIA magazi
- Page 22 and 23: nr. 59, mai-iunie 2009 DACIA magazi
- Page 24 and 25: nr. 59, mai-iunie 2009 DACIA magazi
- Page 26 and 27: nr. 59, mai-iunie 2009 DACIA magazi
- Page 28 and 29: nr. 59, mai-iunie 2009 DACIA magazi
- Page 30 and 31: nr. 59, mai-iunie 2009 DACIA magazi
- Page 32 and 33: nr. 59, mai-iunie 2009 DACIA magazi
- Page 34 and 35: nr. 59, mai-iunie 2009 DACIA magazi
- Page 36 and 37: nr. 59, mai-iunie 2009 Eminescu - u
- Page 38 and 39: nr. 59, mai-iunie 2009 DACIA magazi
- Page 40 and 41: nr. 59, mai-iunie 2009 DACIA magazi
- Page 42 and 43: nr. 59, mai-iunie 2009 magazin DACI
- Page 44 and 45: nr. 59, mai-iunie 2009 DACIA magazi
- Page 46 and 47: nr. 59, mai-iunie 2009 DACIA magazi
- Page 48 and 49: nr. 59, mai-iunie 2009 DACIA magazi
- Page 50 and 51: nr. 59, mai-iunie 2009 magazin DACI
- Page 52 and 53:
nr. 59, mai-iunie 2009 magazin DACI
- Page 54 and 55:
nr. 59, mai-iunie 2009 magazin DACI
- Page 56 and 57:
nr. 59, mai-iunie 2009 DACIA magazi
- Page 58 and 59:
nr. 59, mai-iunie 2009 DACIA magazi
- Page 60 and 61:
nr. 59, mai-iunie 2009 DACIA magazi
- Page 62 and 63:
nr. 59, mai-iunie 2009 magazin DACI
- Page 64 and 65:
nr. 59, mai-iunie 2009 DACIA magazi