You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
preocupări, se referă la raportul dintre studiile feministe (Women’s Studies) şi studiile<br />
genuriale (Gender Studies).<br />
Apariţia teoriei şi criticii literare feministe (Women’s Studies) este legată în mod<br />
nemijlocit de evenimentele din mai 1968. Tensiunea egalitaristă care propulsa revoluţiile<br />
studenţeşti spre revendicarea realizărilor democratice prin accesul cetăţeanului la<br />
plenitudinea drepturilor „universale” reprezintă, în egală măsură, o motivaţie politică şi<br />
ideologică pentru mişcările feministe din acea perioadă care, pe parcursul anilor ’70 şi<br />
’80, vor fi instituţionalizate în diverse sfere ale polisului modern, inclusiv, în academii<br />
şi universităţi. Retroactiv, se poate afirma că întreg cadrul de strategii şi practici puse în<br />
acţiune de studiile feministe (vom utiliza acest termen în absenţa unuia mai adecvat pentru<br />
denumirea teoriei şi criticii literare feministe, aşa cum există în alte limbi: Frauenforschung<br />
sau Frauenliteraturwissenschaft în germană, recherche littéraire féminist sau études<br />
femmes în franceză, studi delle donne sau scienza letteraria femminile în italiană) stă sub<br />
semnul egalitarismului, adică al includerii femeilor în universalitatea generică a valorilor<br />
umane. Opţiunea femeilor în favoarea ştergerii diferenţelor sexuale nu este surprinzătoare<br />
dacă o confruntăm cu situaţia democraţiei occidentale din perioada respectivă: femeile<br />
franceze capătă dreptul la vot în 1944, cele italiene în 1945, în Germania şi Austria, dreptul<br />
femeilor la vot există din 1918, dar e suspendat pe perioada guvernării naziste, în Elveţia<br />
din 1971, iar în Liechtenstein, abia din 1984.<br />
Prin analogie cu istoria sociopolitică, istoria literaturii universale e judecată drept<br />
un sector al monopolului masculin asupra culturii, a cărui dialectică în timp a uzat de<br />
criterii selective, restrictive şi părtinitoare de instituţionalizare a proceselor literare. În faza<br />
incipientă, studiile feministe se concentrează asupra descoperirii, arhivării şi cercetării<br />
sistemice a literaturii scrise de femei. Autoarele „uitate” trebuiau integrate în aşa-zisul<br />
canon literar universal. Anii ’70 sunt marcaţi de orientarea pozitivistă a cercetării literare<br />
care s-a soldat cu un număr considerabil de lucrări de pionierat – monografii, biografii,<br />
culegeri, antologii, teze, proiecte editoriale – scrise de femei şi focusate asupra introducerii<br />
femeilor în discursul literar, care va face să se vorbească despre un boom editorial feminist<br />
instituţionalizat cu denumirea de Women’s Studies. Pentru exemplificare, iată doar câteva<br />
titluri, dintre cele mai reprezentative: Deutsche Literatur von Frauen (1988), două volume<br />
coordonate de Gisela Brinker-Gabler, British Women Writers. A Critical Reference Guide<br />
(1989), de Janet Todd, Scottish Women Writers to 1987. A Select Guide and Bibliography<br />
(1987), de Karen Stewart, American Women Writers. A Critical Reference Guid from<br />
Colonial Times to the Present (1979-82), patru volume coordonate de Lina Mainiero,<br />
Donne scrittrici nella letteratura italiana. Un percorso critico (1970-1993), de Laura<br />
Fortini, Dictionaire littéraire des femmes de langue française. De Marie de France<br />
à Marie Ndiaye (1996), de Christiane Makward şi Madelaine Cottenet-Hage.<br />
Dar pe măsură ce munca de „excavare” a scriitoarelor punea la dispoziţie un număr<br />
din ce în ce mai mare de texte, se conturau câteva postulate determinante pentru evoluţia<br />
ulterioară a studiilor feministe: 1) există un raport între genul literar şi genul scriitorului:<br />
eposul şi drama au constituit un teritoriu inexpugnabil pentru femei, în timp ce scrisorile,<br />
jurnalul intim, jurnalul de călătorie, autobiografia şi romanul, specii mai puţin nobile,<br />
au fost mai uşor cucerite de femei şi chiar negativ „colorate” prin practicarea lor de<br />
către femei; 2) strategiile şi mecanismele marketingului cultural (codul moral, imaginile<br />
şi rolurile sexuale, drepturile femeilor, cenzura etc.) au defavorizat accesul femeilor<br />
12 Metaliteratură, anul XII, nr. 5-6 (<strong>31</strong>), <strong>2012</strong>