Joan Miravitlles. Diccionari general de barbarismes i altres incorreccions
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
No és cap pecat que les llengües llatines estiguin tan emparenta<strong>de</strong>s i que molts cops es<br />
corresponguin tan íntimament. Però això provoca una contaminació que, si bé <strong>de</strong> vega<strong>de</strong>s<br />
és inevitable i no sempre perniciosa, sovint és innecessària, perquè el català disposa <strong>de</strong><br />
paraules i expressions tan a<strong>de</strong>qua<strong>de</strong>s, o més, que les manlleva<strong>de</strong>s a <strong>altres</strong> llengües.<br />
Aquest recull aplega més <strong>de</strong> 5.600 <strong>barbarismes</strong> i <strong>incorreccions</strong>, amb indicació <strong>de</strong> la<br />
procedència i la versió correcta.
<strong>Joan</strong> <strong>Miravitlles</strong> i Serra<strong>de</strong>ll<br />
<strong>Diccionari</strong> <strong>general</strong> <strong>de</strong> <strong>barbarismes</strong> i <strong>altres</strong><br />
<strong>incorreccions</strong><br />
ePUB v1.0<br />
Masquin 15.10.13
Títol original: <strong>Diccionari</strong> <strong>general</strong> <strong>de</strong> <strong>barbarismes</strong> i <strong>altres</strong> <strong>incorreccions</strong><br />
Autor: <strong>Joan</strong> <strong>Miravitlles</strong> i Serra<strong>de</strong>ll<br />
Any <strong>de</strong> 1a. publicació en idioma original: 1982<br />
Editor digital: Masquin (v1.0)<br />
ePUBCat base r1.2<br />
www.epubcat.net
adj.: adjectiu<br />
adv.: adverbi/adverbial<br />
anal.: analògic<br />
f. <strong>de</strong>riv.: falsa <strong>de</strong>rivació<br />
f. etim.: falsa etimologia<br />
gèn.: gènere<br />
idi.: idiòtic<br />
loc.: locució<br />
morf.: morfològic<br />
morf. ang.: morfologia anglesa<br />
morf. cat.: morfologia catalana<br />
morf. cast.: morfologia castellana<br />
morf. cat. calc.: morfologia catalana calcada<br />
morf. cast. calc.: morfologia castellana calcada<br />
morf. cast. m.: morfologia castellana mixta<br />
morf. gal.: morfologia gàl·lica<br />
morf. git.: morfologia gitana<br />
morf. sud-amer.: morfologia sud-americana<br />
ort.: ortogràfic<br />
pl. err.: plural erroni<br />
pron.: pronunciació<br />
pros.: prosòdic<br />
sem.: semàntic<br />
sint.: sintàctic<br />
subs.: substantiu<br />
vulg.: vulgar<br />
Llista d’abreviatures
Quatre paraules <strong>de</strong> pròleg<br />
Consi<strong>de</strong>ro que el justificatiu fonamental <strong>de</strong> la confecció d’aquest diccionari és la necessitat <strong>de</strong><br />
po<strong>de</strong>r-ne tenir a disposició un <strong>de</strong> ben actualitzat, en tots els sentits: l’extensió convenient,<br />
l’eliminació <strong>de</strong>ls <strong>barbarismes</strong> morts, la constància <strong>de</strong>ls que s’han anat introduint més actualment, etc.<br />
L’obra contindrà <strong>barbarismes</strong> <strong>de</strong> tota mena: mots aïllats u solts, expressions, modismes, locucions<br />
adverbials mal usa<strong>de</strong>s, etc. No creiem inútil d’indicar, o recordar, que <strong>de</strong> <strong>barbarismes</strong> —com fent un<br />
resum— n’hi ha <strong>de</strong> morfològics, analògics, sintàctics, prosòdics, ortogràfics, per règim gramatical,<br />
semàntics, idiòtics, per falsa etimologia i per falsa <strong>de</strong>rivació. El nostre concepte <strong>de</strong> barbarisme és<br />
molt ampli.<br />
A través <strong>de</strong> diaris i revistes hom presencia, ben sovint, discussions sobre com cal anomenar una<br />
cosa <strong>de</strong>terminada, basa<strong>de</strong>s en la creença que el mot o els mots que hom utilitza no són prou a<strong>de</strong>quats.<br />
I entre els arguments n’hi ha per a tots els gustos. Jo crec que cal <strong>de</strong>fensar al màxim la paritat <strong>de</strong> la<br />
nostra llengua: però, alhora, no hem <strong>de</strong> privar-nos, seguint el camí més convenient —o el que puguem<br />
— d’agafar un mot d’una altra llengua, catalanitzar-lo si cal, o inventar-lo fins i tot algun cop.<br />
Naturalment que cal recordar l’existència <strong>de</strong> l’Institut d’Estudis Catalans i la seva autoritat<br />
necessària.<br />
No és cap pecat que les llengües llatines estiguin tan emparenta<strong>de</strong>s i que molts cops es<br />
corresponguin tan íntimament. Recor<strong>de</strong>m també que no és per aquí que la llengua perilla. El nostre<br />
idioma pateix —i amb ell haurem <strong>de</strong> patir tots els catalans— per parlar amb mots ben nostres però<br />
reunits —mal reunits, o amb omissions o amb afegits— pensant, moltes vega<strong>de</strong>s, en castellà. Patim<br />
<strong>de</strong> l’oblit <strong>de</strong> la petita gramàtica d’estar per casa, <strong>de</strong> l’arraconament <strong>de</strong>l vós (ja sé que riurà més d’un)<br />
i <strong>de</strong> l’adverbi pas, etc.<br />
«La dèria <strong>de</strong>ls paral·lelismes», ens <strong>de</strong>ia C.A. Jordana fa més <strong>de</strong> quaranta anys, «ens duu sovint a<br />
voler veure en tal mot o en tal expressió <strong>de</strong>l català l’equivalent exacte <strong>de</strong> tal mot o <strong>de</strong> tal expressió<br />
<strong>de</strong>l castellà. L’excés <strong>de</strong> puritanisme —<strong>de</strong> puritanisme mal entès— és perniciós per a l’idioma. Hi ha<br />
una mena d’aversió a uns mots per llur semblança amb d’<strong>altres</strong> que coneixem com a forasters. Això<br />
s’es<strong>de</strong>vé, per exemple, amb paraules com: mèdic, labial, filial, bucal, mòbil, lingual, ocular,<br />
fructuós, etc. Són pseudo<strong>de</strong>rivats usats tradicionalment, ben genuïns. Recor<strong>de</strong>m els acabats en o:<br />
eco, credo, etc. Trago no és Fabra, però si traguet o traguinyol. Recor<strong>de</strong>m també cromo, tresillo,<br />
trio, soprano, burro, catarro, maco. Igualment són correctes: caos, horda, terminar, hecatombe,<br />
unànime, mescla…».<br />
Pel que es refereix als <strong>barbarismes</strong> <strong>de</strong> tipus sintàctic, el repàs <strong>de</strong> bones gramàtiques, les<br />
Converses Filològiques, els volums d’obres escolli<strong>de</strong>s —Artells-Triadú, Gresol, etc.— i la lectura,<br />
en <strong>general</strong>, <strong>de</strong> la nostra literatura més selecta, és fonamental.<br />
Per a la composició d’aquest <strong>Diccionari</strong>, pel que fa als <strong>barbarismes</strong> he utilitzat, bàsicament, a<br />
més <strong>de</strong> la memòria, l’obra Els <strong>barbarismes</strong> <strong>de</strong> C.A. Jordana, amb l’ampliació feta per Esperança<br />
Figueres i Rosalina Poch, l’apèndix <strong>de</strong> «Vocabulari <strong>de</strong> <strong>barbarismes</strong>» <strong>de</strong>l <strong>Diccionari</strong> <strong>de</strong> sinònims i<br />
antònims <strong>de</strong> Santiago Pey, Parleu bé el català d’Editorial Claret, el <strong>Diccionari</strong> Alberti, el Fabra i,<br />
naturalment, l’observació continuada <strong>de</strong>l llenguatge col·loquial o corrent.<br />
L’AUTOR
A, a<br />
a (preposició davant els in<strong>de</strong>finits: un, algun; i <strong>de</strong>mostratius: aquest). Ex.: A alguns llocs ho fan<br />
així. — sint. En. Ex.: En alguns llocs ho fan així.<br />
a base <strong>de</strong> bé. — morf. cast. m. Ben fet, sense estalviar res, abundantment; bo <strong>de</strong> <strong>de</strong>bò, excel·lent <strong>de</strong><br />
qualitat.<br />
a boca jarro, a boca <strong>de</strong> jarro (= fig. a quemarropa). — morf. cast. De cop i volta, a boca <strong>de</strong> canó,<br />
<strong>de</strong> sobte, d’escopetada.<br />
a bombo i platillos. — morf. cast. A bombo i platerets, amb música.<br />
a bordo. — morf. cast. A bord. Ex.: Ser a bord.<br />
a borbotons. — morf. cast. A borbollons, a borbolls.<br />
a braços. — morf. cast. A pes <strong>de</strong> braços, en braços.<br />
a buenes. — morf. cast. A les bones.<br />
a campo traviesa. — morf. cast. Camps a través.<br />
a ciència certa. — morf. cast. m. Amb seguretat.<br />
a començaments <strong>de</strong> mes. — sint. A (o al) començament <strong>de</strong> mes, a la primeria d’abril (o <strong>de</strong>…).<br />
a comptar <strong>de</strong>. — morf. cast. m. Des <strong>de</strong>.<br />
a correcuita, a corre cuita. — ort. A corre-cuita.<br />
a cos <strong>de</strong> rei. — morf. cast. m. A cor què vols, cor (o boca) què <strong>de</strong>sitges.<br />
a cutxillo. — morf. cast. A mata-<strong>de</strong>golla.<br />
a dalt (la muntanya…). — sint. Dalt <strong>de</strong> (la muntanya…).<br />
a <strong>de</strong>güello. — morf. cast. A mata-<strong>de</strong>golla.<br />
a <strong>de</strong>stajo. — morf. cast. A preu fet, a escarada, a escara.<br />
a dos carrillos. — morf. cast. A boca plena.<br />
a dre<strong>de</strong>. — morf. cast. A posta (vegeu adre<strong>de</strong>).<br />
a dures penes. — morf. cast. m. Amb gran dificultat o esforç.<br />
a escape (o a toda prisa). — morf. cast. A corre-cuita (no: a correcuita), cuita-corrents, a<br />
crema<strong>de</strong>nt, volant, escapat, a la <strong>de</strong>sesperada.<br />
a fi <strong>de</strong> comptes. — morf. cast. calc. Al capdavall, fet i fet.<br />
a fi <strong>de</strong> què. — sint. A fi que.<br />
a finals <strong>de</strong> mes. — sint. A la fi (o a final) <strong>de</strong>l mes, a la darreria <strong>de</strong> maig (o <strong>de</strong>…), al cap (o<br />
acabament) <strong>de</strong> mes.<br />
a flote. — morf. cast. A flor d’aigua.<br />
a gates. — morf. cast. De quatre grapes, <strong>de</strong> quatre potes.<br />
a gogó. — morf. gal. A dojo.<br />
a granel. — morf. cast. En orri, a raig, a dojo, a doll, a balquena (en gran abundància). // Al <strong>de</strong>tall, a<br />
la menuda (vendre i comprar).<br />
a gratcient (pron. a gratzient). — pros. A gratcient (pron. a gratcient).<br />
a hombros. — morf. cast. A pes <strong>de</strong> braços, a coll (no: al coll).<br />
a la bartola. — morf. cast. Ajeient-s’hi.<br />
a la cuenta, a la qüenta. — morf. cast. i loc. Pel que sembla, segons que sembla, segons sembla, pel<br />
que es veu, a bon compte, a la traça.<br />
a la <strong>de</strong>sbandada. — morf. cast. A l’esgarriada, a cames aju<strong>de</strong>u-me.
a la escutxa o a la escucha. — morf. cast. A les escoltes, escoltant.<br />
a la jineta. — morf. cast. A la geneta.<br />
a la marinera. — morf. cast. A la marinesca, a la manera <strong>de</strong> la gent <strong>de</strong> mar, a l’estil mariner.<br />
a la meva vora. — sint. A la vora meu.<br />
à la page. — morf. gal. Al corrent d’una cosa.<br />
a la parrilla. — morf. cast. A la graella.<br />
a la postre. — morf. cast. m. A la fi, al capdavall.<br />
a la tum tum. — morf. cast. A la babalà.<br />
a la vista (<strong>de</strong>l poble…). — morf. cast. m. A les envistes (<strong>de</strong>l poble…).<br />
a l’alcanç. — morf. cast. A l’abast, a la saga, a tocar, a frec.<br />
a l’ensems. — sint. i idi. Ensems (plegats, junts; al mateix temps, alhora, influït per al mateix temps).<br />
a les clares. — morf. cast. A la clara.<br />
a l’hora, en sentit. — sem. Alhora <strong>de</strong>, a la vegada.<br />
a l’hora d’ara, a aquestes altures. — morf. cast. m. A hores d’ara.<br />
a l’igual que. — sint. Igualment que, a l’igual <strong>de</strong>, <strong>de</strong> la mateixa manera que.<br />
a lo loco. — morf. cast. Sense mirar-s’hi, sense miraments, anar <strong>de</strong> bòlit, amb brutalitat, d’un cantó a<br />
l’altre.<br />
a lo vivo, a lo viu. — morf. cast. De viu en viu.<br />
a l’oïdo. — morf. cast. m. A cau d’orella.<br />
a l’orilla o als alcanços. — morf. cast. m. A frec, molt a la vora.<br />
a males. — morf. cast. Amb enemistat, per la tremenda.<br />
a manar. — morf. cast. m. Disposeu.<br />
a medida que. — morf. cast. loc. A mesura que.<br />
a mida que. — morf. cast. m. A mesura que, com més…<br />
a mitjans <strong>de</strong> mes, a mitjans <strong>de</strong>l dinou. — sint. A mitjan mes. A mitjan dinou.<br />
a no dudar, a no dubtar. — morf. cast. m. No pots dubtar-ne, no po<strong>de</strong>r dubtar.<br />
a no ser que. — morf. cast. A menys que, llevat que. // Si doncs no (seguit <strong>de</strong>l verb en indicatiu).<br />
a oï<strong>de</strong>s. — morf. cast. A orelles.<br />
a ojo. — morf. cast. A bell ull, a ull.<br />
a ojo <strong>de</strong> buen cubero, a bulto. — morf. cast. A ull, a bell ull, a barrisc.<br />
a ojos vistes. — morf. cast. A ulls veients (o vistents), a plena llum, palesament.<br />
a oscures. — morf. cast. A les palpentes, a les fosques.<br />
a pan i cutxillo. — morf. cast. A cor què vols, a boca què vols, menjat i begut, com a cal sogre.<br />
a part d’això — sint. A part això, això a part.<br />
a pata<strong>de</strong>s. — morf. cast. A pala<strong>de</strong>s, a balquena.<br />
a pedir <strong>de</strong> boca. — morf. cast. A cor què vols, cor què <strong>de</strong>sitges, d’allò més bé, d’allò millor.<br />
a pelo, en pèl. — morf. cast. cat. m. A l’empèl, a pèl. Ex.: Muntar un cavall a pèl (sense sella).<br />
a pesar <strong>de</strong> que. — sint. A pesar que, malgrat que.<br />
a pesar <strong>de</strong> tot. — morf. cast. m. Amb tot.<br />
a plaços. — morf. cast. A terminis, a pagues, a crèdit, a termes.<br />
a pleret. — sem. A pler, <strong>de</strong> gust. Correcte en el sentit <strong>de</strong> a poc a poc.<br />
a poc. — morf. cast. m. Al cap <strong>de</strong> poc, al cap d’un moment.<br />
a principis <strong>de</strong> mes. — sint. A començament <strong>de</strong> mes (no: a començaments <strong>de</strong> mes), al començ o al
principi <strong>de</strong> mes, a la primeria (<strong>de</strong> maig…). (Igual que si diem: a mitjan mes, a la fi <strong>de</strong>l mes, a la<br />
darreria, a final <strong>de</strong> mes). De bon començament…<br />
a què. — sint. Que (omissió <strong>de</strong> la preposició a davant la conjunció que). Ex.: Acostumeu-lo que es<br />
llevi d’hora (no: a què es llevi d’hora). Correcte si el què és un relatiu fort o un interrogatiu.<br />
a rajatabla. — morf. cast. De punt en blanc, amb tot rigor, inexorablement, per complet.<br />
a ras. — morf. cast. Ran, ran <strong>de</strong>, arran, frec a frec, a rampeu. (Ras, en un altre sentit, correcte).<br />
a reganya<strong>de</strong>nts. — morf. cast. m. A contracor.<br />
a rel <strong>de</strong>, a raís <strong>de</strong>. — morf. cast. Arran <strong>de</strong>, immediatament <strong>de</strong>sprés, amb motiu <strong>de</strong>, en ocasió <strong>de</strong>.<br />
a rengló seguit. — morf. cast. m. A continuació.<br />
a repelons. — morf. cast. De mica en mica, amb resistència.<br />
a rienda suelta. — morf. cast. A lloure, a tesa, a brisa abatuda.<br />
a sabiendas, a saben<strong>de</strong>s. — morf. cast. A posta, a dretcient, a gratcient, a dretes, a sabuda.<br />
a salvo. — morf. cast. A salvament, a salvació, estalvi, salvat, fora <strong>de</strong> perill.<br />
a sant <strong>de</strong> què? — morf. cast. m. De quin sant?<br />
a simple vista. — morf. cast. A ull nu, a ull, a cop d’ull.<br />
a soles. — morf. cast. m. Tot sol, tot sols.<br />
a tenor <strong>de</strong> l’acordat. — morf. cast. m. D’acord amb el caràcter <strong>de</strong>l que (o d’allò que) s’ha<br />
convingut, conseqüentment amb (o amb fi<strong>de</strong>litat) als acords presos…<br />
a tientes. — morf. cast. A l’en<strong>de</strong>ví, a les palpentes, a palpes.<br />
a títol <strong>de</strong> (expressió jurídica). — morf. cast. m. Per via <strong>de</strong>.<br />
a tontes i a loques. — morf. cast. m. Sense solta ni volta, a la babalà, barrim-barram, <strong>de</strong> sobtada,<br />
per damunt, sense trellat, sense mirar, etzibar-les sense engaltar.<br />
a tot això. — sint. Amb tot això, amb això.<br />
a tothora. — sint. Tothora, sempre, tostemps.<br />
a tot pulmó. — morf. cast. m. A plena veu.<br />
a tot tirar. — morf. cast. A tot estirar, pel cap alt, como a màxim.<br />
a tota pastilla, a tota màquina, a tot tac. — morf. cast. m. A tota marxa, ràpidament, a tot vent, a<br />
tota velocitat, a tot drap, a no po<strong>de</strong>r més, amb promptitud, atropelladament.<br />
a totes llums. — morf. cast. m. A plena llum, sense cap mena <strong>de</strong> dubte.<br />
a tutiplèn, a tutiplè. — morf. cast. A dojo, pel broc gros, a balquena, a tentipotenti.<br />
a volta <strong>de</strong> correu. — morf. cast. m. A correu seguit, al primer correu.<br />
a xorro. — morf. cast. A dolls, a raig, a balquena, a dojo.<br />
aba<strong>de</strong>sa. — pros. i ort. Aba<strong>de</strong>ssa.<br />
abaix els tirans! — morf. cat. calc. <strong>de</strong>l cast. A baix els tirans!<br />
abajo! — morf. cast. A baix!, avall!<br />
aban<strong>de</strong>rat. — morf. cast. i anal. Ban<strong>de</strong>rer, senyaler, estendar<strong>de</strong>r, portaban<strong>de</strong>ra, capdaventer.<br />
abandono. — morf. cast. Abandó, abandonament, <strong>de</strong>ixa<strong>de</strong>sa.<br />
abans <strong>de</strong> què. — sint. Abans que.<br />
abans que res (que tot), ante todo. — morf. cast. m. De primer moment, primer <strong>de</strong> tot, d’antuvi, <strong>de</strong><br />
bell antuvi, primerament.<br />
abarcar. — morf. cast. Abraçar, comprendre, Ex.: Qui molt abraça, poc estreny. // Donar abast.<br />
abarquillar. — morf. cast. Cargolar.<br />
abasteixedor. — morf. cast. i anal. Proveïdor.
abastèixer. — morf. cast. i anal. Proveir, abastar, fornir, avituallar.<br />
abatanar. — morf. cast. Batanar, molinar, nocar.<br />
abatir. — morf. cast. Abatre, atuir, aclaparar. // Aterrar, humiliar.<br />
abellir (una cambra…). — sem. Embellir (una cambra…). Correcte en el sentit <strong>de</strong> venir <strong>de</strong> grat o<br />
<strong>de</strong> gust.<br />
abercoc. — idi. Albercoc.<br />
abertura. — morf. cast. Desclosa.<br />
abigarrat. — morf. cast. Bigarrat, virolat.<br />
abigotat. — anal. i f. etim. Bigotut, mostatxut.<br />
abillar. — morf. gal. i sem. Vestir. // Abellir. Correcte en el sentit <strong>de</strong> preparar, aprestar; guarnir<br />
d’ornaments, adornar.<br />
abim. — morf. gal. Abís, abisme, cingle.<br />
abimar. — morf. gal. Abissar, abismar.<br />
abitllar-la. — f. <strong>de</strong>riv. Abillar-la, tenir diners.<br />
ablandar. — morf. cast. Estovar, reblanir, amollir.<br />
abobament. — morf. cast. Embadocament.<br />
abobar. — morf. cast. Embadocar.<br />
abobat. — morf. cast. Aturat, encantat, embadocat, ensopit.<br />
abocatar. — morf. cast. Esbossar.<br />
abofetejar, bofetejar. — morf. cast. i anal. Bufetejar.<br />
abogacia. — morf. cast. Advocacia.<br />
abogar. — morf. cast. Advocar.<br />
abogat. — morf. cast. Advocat.<br />
abolengo. — morf. cast. Ascendència, aviar, llinatge. // Patrimoni.<br />
abolladura. — morf. cast. Bony, abonyegadura.<br />
abollar. — morf. cast. Abonyegar.<br />
abombar — morf. cast. Bombar.<br />
abonar. — morf. cast. i sem. Adobar (les terres). // Abonir (fer que una persona o cosa sigui bona).<br />
Correcte en el sentit d’acreditar <strong>de</strong> bo; donar fiança; subscriure.<br />
abono. — morf. cast. Adob, engreix (matèria per a preparar el conreu). // Abonament (acció i efecte<br />
d’abonar-se).<br />
aborregar. — morf. cast. Moltonejar.<br />
aborrèixer. — morf. cast. i anal. Avorrir.<br />
abort. — morf. cast. Avortament.<br />
aborto. — morf. cast. Avortament, gastament.<br />
abotonar. — morf. cast. Botonar.<br />
abotxornar. — morf. cast. Avergonyir, sufocar. // Confondre, aporrinar.<br />
abovedar. — morf. cast. Cobrir amb volta.<br />
abovedat. — morf. cast. De volta.<br />
abraç. — morf. cast. Abraçada, abraçament.<br />
abraça<strong>de</strong>ra. — morf. cast. Abraçadora, lligada.<br />
abraçat amb la Maria. — sint. Abraçat a la Maria.<br />
abrassat (pel sol…). — morf. cast. Abrasat, abrusat (pel sol…).
abre. — ort. Arbre.<br />
abrelatas. — morf. cast. Obrellaunes.<br />
abreva<strong>de</strong>ro. — morf. cast. Abeurador.<br />
abroncar. — morf. cast. Esbroncar, escridassar.<br />
abrotxar. — morf. cast. Cordar, botonar.<br />
abrumar. — morf. cast. Aclaparar, carregar, abatre, aplanar.<br />
absolguent (absolvent). — idi. i anal. Absolent.<br />
absur<strong>de</strong>sa. — morf. cast. i anal. Absurd, absurditat.<br />
absurdo. — morf. cast. Absurd.<br />
abuela. — morf. cast. Àvia, padrina, jaia.<br />
abultar. — morf. cast. Engruixir, fer embalum, exagerar, inflar.<br />
aburguesat. — morf. cast. Aburgesat.<br />
abuson. — morf. cast. Abusador, seductor.<br />
abutxear. — morf. cast. Escridassar.<br />
acabàrem! — morf. cat. Àngela!, àngela Maria!, haguéssim començat per aquí!<br />
acabose. — morf. cast. Fi, acabament, final calamitós.<br />
acallar. — morf. cast. Fer callar, apagar, apaivagar, emmudir.<br />
acantilat. — morf. cast. Espadat, penya-segat, cinglera, cingle.<br />
acaramelar. — morf. cast. Encaramelar.<br />
acarrear. — morf. cast. Carrejar, carretejar. // Ocasionar, causar, portar.<br />
acarreig, acarreu. — morf. cast. i anal. Carreteig, ports. // Carretatge.<br />
acartonament. — morf. cast. Encartonament, encartronament.<br />
acàs (cast.: acaso). — morf. cast. Potser, per ventura, tal vegada.<br />
acaudalat. — morf. cast. Acabalat, adinerat.<br />
acaudillar. — morf. cast. Acabdillar.<br />
acebo. — morf. cast. Boix grèvol, grèvol.<br />
aceitera, vinagrera. — morf. cast. Setrill, setrilleres, setrill d’oli, setrill <strong>de</strong> vinagre.<br />
acelerar. — morf. cast. pros. Accelerar.<br />
acèmila. — morf. cast. Haveria, atzembla, bèstia.<br />
acento. — morf. cast. Accent.<br />
acentuar. — morf. cast. pros. Accentuar.<br />
aceptar. — morf. cast. pros. Acceptar.<br />
acèquia. — morf. cast. Sèquia, síquia, canal, rec.<br />
acera. — morf. cast. Vorera, voravia, andana.<br />
acerca <strong>de</strong>. — morf. cast. Tocant a, sobre, quant a.<br />
acert. — morf. cast. i anal. Encert, troballa, coincidència.<br />
acertar. — morf. cast. Encertar.<br />
acetxo. — morf. cast. Aguait.<br />
ací (on ets…). — sem. Aquí (on ets…: referint-se a l’interlocutor). Correcte, referint-se al qui<br />
parla: ací on sóc.<br />
aciago. — morf. cast. Atziac, infaust, dissortat.<br />
acibar. — morf. cast. Sèver.<br />
acicalat. — morf. cast. Empolainat, polit.
acicate. — morf. cast. Esperó.<br />
acidès. — morf. cast. Aci<strong>de</strong>sa, agror, agresa.<br />
aclaració. — morf. cast. Aclariment, esclariment, esclarida, clarícia.<br />
aclarar. — morf. cast. Aclarir, esclarir. // Esbrinar, escatir. // Esbaldir, esbandir.<br />
aclaratori. — morf. cast. Aclaridor, esclaridor.<br />
acné. — morf. cast. Acne.<br />
acodar. — morf. cast. Recolzar, posar-hi el colze. // Murgonar (una planta). // Capficar (una branca).<br />
acodo. — morf. cast. Colgat; capficat, capficada, capficó.<br />
acolxar. — morf. cast. Enconxar, encoixinar.<br />
acometida. — morf. cast. Escomesa. // Presa <strong>de</strong> corrent, connexió, entroncament.<br />
acometre. — morf. cast. i anal. Escometre.<br />
acomodo. — morf. cast. Conveniència. // Acomodament.<br />
acompanyat pel (seu fill…). — sint. Acompanyat <strong>de</strong>l (seu fill…).<br />
acompassar. — morf. cast. Compassar.<br />
acondiciament. — sem. Condicionament.<br />
acondicionament. — morf. cast. i anal. Condicionament. // Aconduïment.<br />
acondicionar. — morf. cast Condicionar (sotmetre a condicions) // Acondiciar, endreçar. //<br />
Aconduir.<br />
aconsolar — morf. cast. Consolar, alleujar.<br />
aconteixement. — morf. cast. i anal. Es<strong>de</strong>veniment, succés, fet.<br />
acontèixer. — morf. cast. i anal. Es<strong>de</strong>venir-se, ocórrer, succeir.<br />
acopi, acòpio. — morf. cast. Provisió, aplega, arreplega, acumulament, abassegament, amàs, maina.<br />
acorassat. — morf. cast. Cuirassat.<br />
acor<strong>de</strong>on. — morf. cast. Acordió.<br />
acor<strong>de</strong>s. — morf. cast. D’acord. // Conforme.<br />
acostumbrar. — morf. cast. Acostumar.<br />
acotar (un camp…). — morf. cast. Fitar (posar fites, mollons en una finca, etc.). Correcte en el<br />
sentit d’abaixar el cap.<br />
acovardar. — morf. cast. Acovardir, acoquinar.<br />
acreedor. — morf. cast. Creditor.<br />
acribillar. — morf. cast. Clivellar.<br />
acrisolar. — morf. cast. Depurar, purificar, alambinar.<br />
actrís. — morf. cast. Actriu.<br />
acuciar. — morf. cast. Estimular.<br />
acullà. — morf. cast. Allà, enllà, a l’altra banda.<br />
acunyar. — morf. cast. Encunyar, batre. // Tasconar, falcar.<br />
acurrucar-se. — morf. cast. Arraulir-se, ajupir-se, arrupir-se, arronsar-se.<br />
acús. — morf. cast. Acusament, avís.<br />
acuso <strong>de</strong> recibo, acús <strong>de</strong> rebut. — morf. cast. i m. Rebut.<br />
adalit. — morf. cast. Adalil, capdavanter.<br />
adamascat. — morf. cast. Damasquinat.<br />
Adan. — morf. cast. Adam.<br />
addició (notes addicionals). — sem. Ad<strong>de</strong>nda. Correcte en el sentit <strong>de</strong> l’acció d’afegir o <strong>de</strong> cosa
afegida.<br />
adduc. — pros. i ort. Àdhuc.<br />
a<strong>de</strong>centar. — morf. cast. Agençar, arranjar.<br />
a<strong>de</strong>fèssio, a<strong>de</strong>fesi. — morf. cast. Extravagància, ridiculesa, raresa, espantall.<br />
a<strong>de</strong>lant, a<strong>de</strong>lanto. — morf. cast. Avenç, progrés, avançament. // Estalvi. // Bestreta, acompte.<br />
a<strong>de</strong>lantar. — morf. cast. Avançar, avençar, progressar. // Estalviar. // Bestreure.<br />
a<strong>de</strong>lante! — morf. cast. Endavant!, passeu!<br />
a<strong>de</strong>lfa. — morf. cast. Baladre, oleandre, diva.<br />
a<strong>de</strong>mà, a<strong>de</strong>man. — morf. cast. Accionat, posat, gest, moviment, actitud.<br />
a<strong>de</strong>més. — morf. cast. Demés, en<strong>de</strong>més, encara, ultra això, a més, a més a més, <strong>de</strong> més a més, no res<br />
menys, així mateix.<br />
a<strong>de</strong>més <strong>de</strong>. — morf. cast. m. i idi. A més <strong>de</strong>, a més a més <strong>de</strong>, ultra.<br />
adhessió. — pros. i ort. Adhesió.<br />
adició. — pros. i ort. Addició.<br />
adicte. — pros. i ort. Addicte.<br />
adiestrar. — morf. cast. Ensinistrar.<br />
adiós! — morf. cast. Adéu!, adéu-siau!<br />
adiví. — morf. cast. En<strong>de</strong>ví, en<strong>de</strong>vinaire, en<strong>de</strong>vinador.<br />
adivinar. — morf. cast. En<strong>de</strong>vinar.<br />
adjetiu. — pros. i ort. Adjectiu.<br />
adminícul. — morf. cast. Adminicle.<br />
admisió. — pros. i ort. Admissió.<br />
admitir. — morf. cast. Admetre.<br />
adolèixer, adolir. — morf. cast. i anal. Patir. // Pecar.<br />
adoquí. — morf. cast. Pedra, llamborda, llambordí.<br />
adoquinat. — morf. cast. Empedrat.<br />
adoratrís. — morf. cast. Adoratriu.<br />
adormi<strong>de</strong>ra. — morf. cast. Cascall.<br />
adorno. — morf. cast. Ornament, adornament, adorn.<br />
adre<strong>de</strong>. — morf. cast. Exprés, expressament, a posta, a dretes, a dretcient, a gratcient.<br />
aduana. — morf. cast. Duana.<br />
aduenyar-se. — morf. cast. Apropiar-se, ensenyorir-se.<br />
aduir. — pros. i ort. Adduir.<br />
adulto. — morf. cast. Adult.<br />
adusto. — morf. cast. Adust, esquerp.<br />
advocat (una). — gèn. Una advocada (f.). Una advoca<strong>de</strong>ssa.<br />
aèrea. — morf. cast. Aèria.<br />
aeriport. — f. etim. Aeroport.<br />
aerolit. — morf. cast. Aeròlit.<br />
afait. — sem. Afaitada.<br />
afamat. — morf. cast. Famós (en català afamat significa famolenc, que té fam).<br />
afan. — morf. cast. Afany, dèria, <strong>de</strong>ler.<br />
afanar-se (donar-se pressa, posar <strong>de</strong>lit…). — sem. Afanyar-se. Correcte en el sentit <strong>de</strong> furtar.
afavorèixer. — anal. Afavorir.<br />
afear. — morf. cast. Enlletgir, blasmar.<br />
afeit. — morf. cast. Afait, adob.<br />
afeitar. — morf. cast. ort. Afaitar.<br />
afelpar. — idi. Apelfar.<br />
afelpat. — idi. Apelfat, pelfut.<br />
afeminar. — morf. cast. Efeminar.<br />
afeminat. — morf. cast. Afemellat, efeminat.<br />
afiançar. — morf. cast. Afermar. // Fiançar.<br />
afició. — morf. cast. Afecció, inclinació, afecte (afecció té, a més, <strong>altres</strong> significats). És correcte<br />
aficionat.<br />
afincar-se. — morf. cast. Fincar-se.<br />
afirmar. — morf. cast. Empedrar, engravar, afermar (el terra, la carretera…). Correcte en el sentit<br />
<strong>de</strong> dir que una cosa és.<br />
afores (les). — gèn. cast. Els afores.<br />
aforo. — morf. cast. Aforament.<br />
afrenta. — morf. cast. Afront, greuge, afrontament.<br />
afrentós. — morf. cast. Afrontós, vergonyós.<br />
afrós. — morf. cast. Esgarrifós, espantós.<br />
agafa<strong>de</strong>ro. — morf. m. Agafador.<br />
agafar la paraula a algú. — morf. cast. m. Agafar-lo pel mot.<br />
agafar, prendre les <strong>de</strong> Villadiego. — morf. cast. m. Fugir corrents, tocar el dos (o el pirandó),<br />
fúmer el camp.<br />
agalla. — morf. cast. Ganya (<strong>de</strong>ls peixos i ocells). És correcte en el sentit <strong>de</strong> cassanella,<br />
excrescència vegetal.<br />
agarra<strong>de</strong>ros. — morf. cast. Agafadors, aferradors.<br />
agarrat. — morf. cast. Gasiu, mesquí, coquí.<br />
agarrotar. — morf. cast. Garrotar.<br />
agassajo. — morf. cast. Afalac, compliment.<br />
agatxar-se. — morf. cast. Ajupir-se, acotar-se.<br />
agè, ajeno. — morf. cast. Aliè, d’altri, estrany, impropi. // Forà.<br />
agobiar. — morf. cast. Afeixugar, aclaparar, anguniar.<br />
agobio. — morf. cast. Aclaparament, angoixa.<br />
agolpar-se. — morf. cast. Apilotar-se.<br />
agombolar. — sem. Acumular, amuntegar. Correcte en el sentit <strong>de</strong> tenir sol·lícitament cura <strong>de</strong>,<br />
amanyagar, acotxar.<br />
agonisar. — morf. cast. Agonitzar.<br />
acotar — morf. cast. Esgotar, exhaurir, eixugar (l’aigua, les forces, una edició, etc.). // Estroncar (un<br />
raig).<br />
agrado, agrat. — morf. cast. Gust, grat, agradança.<br />
agrandar. — morf. cast. Engrandir.<br />
agravar, agraviar. — morf. cast. Agreujar, empitjorar (una situació, una malaltia).<br />
agravi. — morf. cast. Greuge, tort.
agraviar. — morf. cast. Agreujar, ofendre, molestar.<br />
agriar. — morf. cast. Agrejar, agrir. // Enverinar.<br />
agrietar-se. — morf. cast. Esquerdar-se, clivellar-se.<br />
aguafiestes. — morf. cast. Esgarriacries, torbador d’alegries.<br />
aguar. — morf. cast. Aigualir. // Destorbar, frustrar.<br />
aguardar. — morf. cast. Esperar.<br />
Agueda. — morf. cast. Àgata.<br />
agüero. — morf. cast. Averany, auguri, presagi, pronòstic.<br />
aguileny. — morf. cast. Aguilenc.<br />
aguinaldo. — morf. cast. Estrenes (les).<br />
agujetes. — morf. cast. Torçó, cruiximent, capolament (punxa<strong>de</strong>s que hom sent al múscul adolorit).<br />
ahí me las <strong>de</strong>n todas. — morf. cast. Que diguin el que vulguin, ja po<strong>de</strong>n anar parlant.<br />
ahí queda eso. — morf. cast. Aquí a terra <strong>de</strong>ixo el gec.<br />
ahinco. — morf. cast. Deler, afany, pruït.<br />
ahogo. — morf. cast. Ofec. // Destret, aflicció. // Penúria.<br />
ahorrar. — morf. cast. Estalviar, avençar, arraconar.<br />
ahorro. — morf. cast. Estalvi, avenç, racó. Ex.: Caixa d’Estalvis.<br />
aiga. — idi. pros. i ort. Aigua.<br />
aigua d’assahar. — morf. cast. m. Aiguanaf.<br />
aiguar. — morf. cast. f. <strong>de</strong>r. i anal. Aigualir (una festa, una alegria). // Destorbar.<br />
aiguera. — pros. Aigüera.<br />
airada. — pros. i ort. Aïrada. Correcte en un altre sentit.<br />
aïrar (una persona…). — .sem. Enutjar (una persona…), empipar.<br />
aïslar. — morf. cast. Aïllar, isolar.<br />
aixalabrat. — ort. Eixelebrat.<br />
aixatar. — morf. cast. Aplatar.<br />
aixecar el gallo, el gall. — morf. cast. m. Gallejar, fer el valent, fer el gall, plantar cara.<br />
aixerit. — ort. Eixerit.<br />
aixís, aixins, aixines. — idi. pros. i ort. Així.<br />
això és <strong>de</strong> caixó. — morf. cast. m. Això és arxisabut (corrent, normal).<br />
això és el disloque. — morf. cast. m. El súmmum, el màxim, una cosa excel·lent; una barbaritat,<br />
perdre la mesura, no po<strong>de</strong>r més; per a llogar-hi cadires.<br />
això és lo <strong>de</strong> menos, això és el <strong>de</strong> menys. — morf. cast. m. Això no és important, això rai, això no<br />
val la pena.<br />
això es pega. — morf. cast. m. Això s’encomana.<br />
això no fa per tu. — sint. Això no fa per a tu.<br />
això no pega. — morf. cast. m. Això no lliga, això no va bé.<br />
això no quita. — morf. cast. m. Això no val dir, això no priva.<br />
això, què més dóna? — morf. cast. Això, què hi fa?<br />
aixugar. — ort. Eixugar.<br />
aixut. — ort. Eixut.<br />
ajat. — morf. cast. Deslluït, pelat, malmès.<br />
ajedrecista. — morf. cast. Escaquista.
ajedrès, ajedreç. — morf. cast. Escacs.<br />
ajetreo. — morf. cast. Renou, trasteig.<br />
ajuar. — morf. cast. Aixovar, nuviatge, parament <strong>de</strong> casa.<br />
ajudant (una). — gèn. Una ajudanta (en subs.).<br />
ajudar a (la mare…). — sint. Ajudar (la mare…). Correcte en el sentit d’ajudar al<br />
<strong>de</strong>senrotllament <strong>de</strong>…<br />
ajustar els comptes, ajustar comptes. — morf. cast. m. Passar comptes, arranjar comptes, treure o<br />
fer comptes.<br />
al (+ infinitiu). Ex.: Al dir-ho, no gosava aixecar els ulls. — sint. En. Ex.: En dir-ho, no gosava<br />
aixecar els ulls.<br />
al cost. — morf. cast. A preu <strong>de</strong> cost.<br />
al <strong>de</strong>dillo. — morf. cast. Pel cap <strong>de</strong>ls dits, perfectament.<br />
al <strong>de</strong>matí. — idi. Al matí.<br />
al fin i al cabo, a la fi i al cap. — morf. cast. m. Al capdavall, fet i fet, al cap i a la fi.<br />
al front. — morf. cast. m. Al capdavant. Correcte si hom vol indicar: a la guerra.<br />
al major, al per major. — morf. cast. m. A l’engròs.<br />
al menor, al per menor. — morf. cast. m. A la menuda, al <strong>de</strong>tall (preferible la primera).<br />
al menos. — morf. cast. m. Almenys, si més no, tirant curt, pel cap baix.<br />
al menys. — ort. Almenys.<br />
al pelo!, que ni pintat. — morf. cast. m. A tomb!, com l’anell al dit!, <strong>de</strong> primera!, just!<br />
al poc temps, en breu. — sint. Al cap <strong>de</strong> poc.<br />
al rape. — morf. cast. Arran, al zero, ras.<br />
al sesgo. — morf. cast. De biaix.<br />
al tanto!, ojo! — morf. cast. Alerta!, no ba<strong>de</strong>m!, vés!, compte!, vigila!, serva!, l’ull viu!<br />
al trasllum. — morf. cast. m. A contraclaror, <strong>de</strong> besllum.<br />
alabastro. — morf. cast. Alabastre.<br />
alacena. — morf. cast. Armari <strong>de</strong> paret.<br />
àlam, àlamo. — morf. cast. Àlber.<br />
àlam negre. — morf. cast. Pollanc, pollancre, xop.<br />
alambic. — morf. cast. Alambí.<br />
alambicar. — morf. cast. Alambinar.<br />
alambrada. — morf. cast. Filat, xarxa <strong>de</strong> filferro, reixat.<br />
alambre. — morf. cast. Filferro, fil <strong>de</strong> coure.<br />
alameda. — morf. cast. Albereda, salzeda.<br />
alante. — morf. cast. Avant.<br />
alar<strong>de</strong>. — morf. cast. Ostentació, parada, parenceria, exhibició.<br />
alar<strong>de</strong>ar, alar<strong>de</strong>jar. — morf. cast. i anal. Vanar-se, gallejar, fer ostentació, gloriar-se.<br />
alarit. — sem. Crit.<br />
alba. — morf. cast. i sem. Àlber. Correcte en <strong>altres</strong> sentits.<br />
albacea. — morf. cast. Marmessor.<br />
albanyol. — morf. cast. Clavegueró, albelló.<br />
albaran. — morf. cast. Albarà.<br />
albareda. — ort. Albereda.
albedrio. — morf. cast. Albir, arbitri.<br />
albergue. — morf. cast. Alberg.<br />
albòndiga. — morf. cast. Mandonguilla.<br />
alborada. — morf. cast. Albada.<br />
albornós. — morf. cast. Barnús.<br />
alborot. — morf. cast. Esvalot, renou, escàndol. // Avalot, arremorament.<br />
alborotar. — morf. cast. Esvalotar (fer cridòria). // Avalotar (amotinar, produir un tumult).<br />
alcal<strong>de</strong>sa. — pros. i ort. Alcal<strong>de</strong>ssa.<br />
alcamfor. — morf. cast. Càmfora.<br />
alcanç, alcance. — morf. cast. Abast, allargada, assoliment.<br />
alcançar. — morf. cast. Aconseguir, assolir. // Atènyer, atrapar, abastar. // Allargar.<br />
alcancia. — morf. cast. Guardiola.<br />
alcantarilla. — morf. cast. Claveguera.<br />
alcaparra. — morf. cast. Tàpera.<br />
alcofoll. — sem. Alcohol.<br />
Alcoran. — morf. cast. Alcorà.<br />
alcúrnia. — morf. cast. Llinatge, ascendència, nissaga.<br />
aleació. — morf. cast. Aliatge. // Lliga.<br />
alegar. — pros. i ort. Al·legar.<br />
alegoria. — pros. i ort. Al·legoria.<br />
alegrament. — sem. Alegrement.<br />
Alejandro. — morf. cast. Alexandre.<br />
alelat. — morf. cast. Aturat, encantat, embadocat.<br />
aleluia. — pros. i ort. Al·leluia.<br />
aleman. — morf. cast. Alemany.<br />
Alemània. — morf. cast. Alemanya.<br />
alentar. — morf. cast. Encoratjar, animar, donar cor. // Alenar (ex-halar alè).<br />
alergia. — morf. cast. pros. i ort. Al·lèrgia.<br />
aletargar. — morf. cast. Abaltir, ensopir.<br />
alevosia. — morf. cast. Traïdoria, perfídia.<br />
alfarero. — morf. cast. Terrissaire.<br />
alfombra. — morf. cast. Catifa (teixit <strong>de</strong> llana, etc., amb què es cobreix el soler <strong>de</strong> les habitacions).<br />
// Estora (peça feta <strong>de</strong> llates, joncs <strong>de</strong> palla, etc., <strong>de</strong>stinada a cobrir paviments).<br />
Alfonso. — morf. cast. Alfons o Anfós.<br />
Alfredo. — morf. cast. Alfred.<br />
algarabia. — morf. cast. Guirigall.<br />
algarada. — morf. cast. Gresca, bullanga.<br />
algerí. — sem. Algerià. El primer, natural d’Alger; l’altre, d’Algèria.<br />
algo. — morf. cast. Alguna cosa, quelcom, una mica, res. Ex.: No saps res? —Sí, alguna cosa.<br />
algo excepcional (o ésser…). — morf. cast. m. Quelcom d’excepcional (o ésser…), una cosa<br />
d’excepció.<br />
alhaja. — morf. cast. Joia, joiell. // Bona peça.<br />
alhora, en sentit <strong>de</strong> puntualment. — sem. A l’hora.
alicaído. — morf. cast. Alacaigut, alabaix, pioc.<br />
Alicant. — morf. cast. Alacant.<br />
alicantí. — morf. cast. Alacantí.<br />
alicient — pros. i ort. Al·licient.<br />
aliento. — morf. cast. Alè, ànim, coratge.<br />
alimanya. — morf. cast. Animal nociu, bèstia.<br />
alimentici. — morf. cast. Alimentari, alimentós.<br />
alinyar. — morf. cast. Amanir, agençar.<br />
alioli. — idi. pros. i ort. Allioli.<br />
alivi, alivio. — morf. cast. Alleujament.<br />
aliviar. — morf. cast. Alleujar. // Alleugerir.<br />
allà tu! — morf. cast. Tu mateix!, per tu faràs!, va per tu el pollastre, surt-en com puguis, amb mi no<br />
comptis, pensa-ho bé, mira com ho fas, fes el que vulguis (o et sembli), arregla-ho com et dicti la<br />
consciència, no val la pena. Bon vent i barca nova (amb sentit <strong>de</strong> menyspreu o d’oblit).<br />
allanar. — morf. cast. Aplanar.<br />
allargos. — morf. cast. i anal. Allargs, allargues.<br />
alma. — morf. cast. Ànima.<br />
almacenar. — morf. cast. Emmagatzemar.<br />
almacenatge. — morf. cast. i anal. Emmagatzematge, magatzematge.<br />
almeja. — morf. cast. Cloïssa, copinya, escopinya.<br />
almena. — morf. cast. Merlet.<br />
almenat. — morf. cast. Emmerletat.<br />
almíbar. — morf. cast. Almívar.<br />
almirant. — morf. cast. Almirall.<br />
almiscle. — morf. cast. Almesc, mesc.<br />
almohadilla. — morf. cast. Coixí <strong>de</strong> fer puntes.<br />
almohadon. — morf. cast. Coixí.<br />
almorrana. — morf. cast. Morena.<br />
almotacén. — morf. cast. Mostassà.<br />
alocar-se. — morf. cast. Enfollir-se, embogir-se, trastocar-se.<br />
alocat. — morf. cast. Esbojarrat, trastocat, foll, boig.<br />
alocució. — pros. i ort. Al·locució.<br />
alpiste. — morf. cast. Escaiola.<br />
alquiler. — morf. cast. Lloguer.<br />
alquitrà. — morf. cast. Enquitranar.<br />
alre<strong>de</strong>dor. — morf. cast. Entorn, a l’entorn, al voltant.<br />
alre<strong>de</strong>dors. — morf. cast. Voltants, encontorns, rodalia.<br />
altaner. — morf. cast. Altiu, altívol, soberg.<br />
altaneria. — morf. cast. Altivesa.<br />
altans. — idi. Altars.<br />
alternament. — idi. Alternativament.<br />
alternància. — morf. cast. i anal. Alternança.<br />
altillo. — morf. cast. Entresolat, altell, golfa, recambró. // Terrabastall.
altiplanície. — morf. cast. Altiplà.<br />
altivès. — morf. cast. Altivesa. // Sobergueria.<br />
alto rango. — morf. cast. Alt rang, distinció social, jerarquia.<br />
altre/a (en mans d’altre…). — sem. Altri (en mans d’altri…).<br />
alucinació. — pros. i ort. Al·lucinació.<br />
aludir. — pros. i ort. Al·ludir.<br />
alumbrament. — morf. cast. Part, infantament, <strong>de</strong>slliurament. // Enllumenament.<br />
alumbrat. — morf. cast. Il·luminat, enllumenat (<strong>de</strong>ls carrers).<br />
ama. — morf. cast. Mestressa.<br />
ama <strong>de</strong> cria. — morf. cast. Dida.<br />
ama <strong>de</strong> llaves. — morf. cast. Majordoma, clauera.<br />
amaestrar. — morf. cast. Ensinistrar.<br />
amamantar. — morf. cast. Alletar.<br />
amancebament. — morf. cast. i anal. Amistançament, concubinatge.<br />
amancebar-se. — morf. cast. Amistançar-se.<br />
amanèixer. — morf. cast. i anal. Clarejar, apuntar el dia, llostrejar. // (subs.) alba, albada, a punta<br />
<strong>de</strong> dia, a sol ixent.<br />
amanir. — sem. Adobar (coinci<strong>de</strong>ixen en un sentit, però no en <strong>altres</strong>).<br />
amansar. — morf. cast. Amansir, amanyagar.<br />
amanyar. — morf. cast. Arranjar, apariar.<br />
amapola. — morf. cast. Rosella.<br />
amargura. — morf. cast. Amargor, amarguesa.<br />
amartillar. — morf. cast. Amartellar, martellejar.<br />
amassar (farina per fer el pa…). — sem. Pastar. Correcte en el sentit <strong>de</strong> reunir en massa (diners,<br />
persones…).<br />
amateur. — sem. Aficionat (els dos mots coinci<strong>de</strong>ixen en un sentit, però amateur té més<br />
significats).<br />
amb bon fi. — morf. cast. m. Per fi <strong>de</strong> bé.<br />
amb cuidado. — morf. cast. m. Amb cura, amb precaució, mirant bé.<br />
amb els braços creuats, creuats. — morf. cast. m. Amb els braços plegats.<br />
amb la vida penjada d’un fil. — morf. cast. m. Amb la vida a l’encant.<br />
amb o sense (americana…). — sint. Amb (americana…) o sense.<br />
amb sense. — sint. Sense això o allò, sense.<br />
amb soltura. — morf. cast. m. Amb <strong>de</strong>seiximent (o soltesa), airosament.<br />
amb tal que. — sint. Amb que, mentre, sols que, només que, posat que (amb sentit condicional).<br />
amb vistes a. — morf. cast. m. Amb vista a.<br />
àmbar. — morf. cast. Ambre.<br />
ambarí. — morf. cast. Ambrat.<br />
ambent — idi. Ambient.<br />
ambes. — morf. cast. Ambdues.<br />
ambos. — morf. cast. Ambdós.<br />
ambosta. — idi. Almosta, embosta.<br />
amenisar. — morf. cast. Amenitzar.
ameno. — morf. cast. Amè, distret, plaent, <strong>de</strong>litós.<br />
americano. — morf. cast. Americà.<br />
amerrissar. — anal. Amarar.<br />
amerrissatge. — anal. Amaratge.<br />
ametralladora. — morf. cast. Metralladora.<br />
amianto. — morf. cast. Amiant.<br />
amicalment (en forma conciliatòria, pacífica…). — sem. Amigablement. Correcte en el sentit<br />
d’una manera pròpia d’amic.<br />
amidar, medir (3 metres…). — sem. i morf. cast. Fer, tenir (3 metres… d’amplada, etc.).<br />
amigo! — morf. cast. Noi!, amic!<br />
amilanar. — morf. cast. Acovardir.<br />
aminorar. — morf. cast. Minvar, minorar.<br />
amoblar. — morf. cast. Moblar.<br />
amodorrar-se. — morf. cast. Ensopir-se.<br />
amoïno. — f. etim. Amoïnament, mal<strong>de</strong>cap (pl.: mal<strong>de</strong>caps).<br />
amoldar. — morf. cast. Emmotllar.<br />
amoniac — pros. i ort. Amoníac.<br />
amontonar. — morf. cast. Apilotar, amuntegar, apilar.<br />
amoratar. — morf. cast. Blavejar.<br />
amoratat. — morf. cast. Mora<strong>de</strong>nc.<br />
amordassar. — morf. cast. Emmordassar.<br />
amortiguament. — morf. cast. i anal. Amortiment, esmortiment.<br />
amortiguar. — morf. cast. Esmorteir, esmortir, amortir.<br />
amortisar. — morf. cast. pros. i ort. Amortitzar.<br />
amoscar-se, muntar en cólera. — morf. cast. m. Pujar la mosca al nas.<br />
amparo. — morf. cast. Empara, emparament, emparança. // Sopluig, abric.<br />
ample/a (criteri, interpretació…). — sem. Ampli/a (interpretació àmplia…). Correcte en el sentit<br />
d’extens <strong>de</strong> costat a costat.<br />
ampolla. — morf. cast. Butllofa, guirola, ampul·la.<br />
amprar, manllevar. — sem. Emprar.<br />
ampulós. — pros. i ort. Ampul·lós.<br />
amurallar. — morf. cast. Emmurallar, murallar.<br />
analisar. — morf. cast. pros. i ort. Analitzar.<br />
anàlisis (els). — gèn. cast. Les anàlisis Ex.: L’anàlisi primera.<br />
anaquel. — morf. cast. Lleixa, prestatge.<br />
anar a la banca rota, a la quiebra, <strong>de</strong>clarar la quiebra. — morf. cast. m. Fer fallida, anar a la<br />
fallida, fer bancarrota, anar a mal borràs.<br />
anar a lo loco, a lo que surti. — morf. cast. m. Anar <strong>de</strong> bòlit.<br />
anar a menys, anar a menos. — morf. cast. m. Anar a mal borràs, anar <strong>de</strong> mal borràs, aperduar-se.<br />
anar a pique. — morf. cast. m. Anar a fons, enfonsar-se.<br />
anar al metge. — morf. cast. m. Anar a cal metge.<br />
anar amb cuidado. — morf. cast. m. Anar amb compte.<br />
anar apretat, estar apretat, molt apretats. — morf. cast. m. Anar, estar premuts, premsats,
comprimits, atapeïts, estrets (dins l’autobús, etc.).<br />
anar, estar apretat <strong>de</strong> feina (la feina apreta). — morf. cast. m. La feina apressa, anar carregat <strong>de</strong><br />
feina, tenir molta feina, estar ocupat.<br />
anar <strong>de</strong> capa caïda, caiguda. — morf. cast. m. Anar a mal borràs, <strong>de</strong> mal borràs.<br />
anar <strong>de</strong> juerga, <strong>de</strong> parranda. — morf. cast. m. Sortir a fer barrila, anar <strong>de</strong> borina, xalar-se, fer el<br />
calavera…<br />
anar <strong>de</strong> mal en/a pitjor, anar <strong>de</strong> cap. — morf. cast. m. Anar <strong>de</strong> corcoll (malament, a mal),<br />
empitjorar, a la <strong>de</strong>sfeta, perdre a cada bugada un llençol.<br />
anar <strong>de</strong> parranda. — morf. cast. m. Moure borina.<br />
anar dret cap al fons. — surt. Anar <strong>de</strong> dret cap al fons.<br />
anar en compte. — sint. Anar amb compte.<br />
anar, estar entre dues llums. — morf. cast. m. Anar a la vela (embriac).<br />
anar-se a passeig (en sentit <strong>de</strong> malmetre’s, espatllar-se alguna cosa). — morf. cast. m. Anar-se’n<br />
en orri/s. Correcte en el sentit <strong>de</strong> fer una passejada.<br />
ancla. — morf. cast. Àncora.<br />
anclar. — morf. cast. Ancorar.<br />
anda! — morf. cast. Apa!, tira!, au!, vés!, fuig! // Renoi!, caram!<br />
andador/a. — morf. cast. Caminador, andarec. // Roda-soques. // Caminal, callís.<br />
andamio. — morf. cast. Bastida.<br />
andarí. — morf. cast. Caminador.<br />
andén. — morf. cast. Andana, moll.<br />
an<strong>de</strong>s. — morf. cast. Baiard, civera (aparell per a transportar objectes). // Tabernacle (baiard en què<br />
es porta la imatge d’algun sant).<br />
andurrial. — morf. cast. Veral.<br />
anegat. — idi. i f. etim. Negat, xop, ofegat, inundat.<br />
anem per parts. — morf. cast. m. Anem a pams.<br />
anèmona. — morf. cast. Anemone.<br />
anestèsia. — pros. i ort. Anestèsia.<br />
anexar. — pros. i ort. Annexar.<br />
anexionar. — pros. i ort. Annexionar.<br />
ànfora. — morf. cast. Àmfora.<br />
angar. — ort. Hangar.<br />
Angelita, Àngeles. — morf. cast. Angeleta, Angelina.<br />
àngul. — morf. cast. Angle.<br />
angústia. — morf. cast. Angoixa, neguit, angúnia.<br />
anidar. — morf. cast. Niar.<br />
ànima. — morf. cast. Ànima, coratge, esperit, <strong>de</strong>lit.<br />
ànimos! — morf. cast. Ànim!, coratge!<br />
aninyat. — morf. cast. Infantil.<br />
annalista (que fa anàlisis). — sem. Analista. Correcte en el sentit d’autor d’annals.<br />
annals. — sem. Anuals (que passa cada any). Correcte en el sentit <strong>de</strong> relació històrica per anys.<br />
ano. — morf. cast. Anus.<br />
anómalo. — morf. cast. Anòmal.
anonador. — morf. cast. Anorrear, anihilar, aclaparar.<br />
ansiejar. — morf. cast. i anal. Delejar.<br />
antebraç. — morf. cast. Avantbraç.<br />
antecàmara. — morf. cast. Antecambra.<br />
ante-cambra. — ort. Antecambra.<br />
anteojo. — morf. cast. Ullera <strong>de</strong> llarga vista.<br />
anteojos. — morf. cast. Binocles.<br />
antes. — morf. cast. Abans.<br />
antes d’ahir. — morf. cast. m. Abans d’ahir.<br />
anticipo. — morf. cast. Acompte, bestreta, pagament anticipat, avançada, anticipació.<br />
antídoto. — morf. cast. Antídot.<br />
antifàs. — morf. cast. Careta, màscara.<br />
antigua. — morf. cast. Antiga.<br />
antigualles. — f. <strong>de</strong>r. Antigalles.<br />
antigüetat. — morf. cast. Antiguitat, antigor.<br />
antiparres. — morf. cast. Ulleres.<br />
antissèptic. — ort. Antisèptic.<br />
antojar-se. — morf. cast. Antullar-se, passar pel cap, tenir un caprici.<br />
antojo. — morf. cast. Antull, caprici.<br />
Antònio. — morf. cast. Antoni, Anton.<br />
antorxa. — morf. cast. Torxa, brandó, atxa.<br />
anúncia (cànvia, estúdia, pronúncia, etc.: formes <strong>de</strong> present <strong>de</strong> verbs amb infinitiu en -iar<br />
<strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> consonant). — pros. i ort. Anuncia (canvia, estudia, pronuncia, etc.: tots ells amb i<br />
forta).<br />
anusar. — idi. f. <strong>de</strong>r. Nuar.<br />
anular. — pros. i ort. Anul·lar. Correcte com adjectiu en relació amb anell.<br />
any bissiest. — morf. cast. m. Any bixest o <strong>de</strong> traspàs.<br />
any nou. — morf. cast. m. Cap d’any. Admissible en un sentit més extens que el <strong>de</strong>l primer dia d’un<br />
any.<br />
anyadir. — morf. cast. Afegir.<br />
anyadit. — morf. cast. Afegit, afegitó. // Postís <strong>de</strong> cabell.<br />
anyadit <strong>de</strong> cabells. — morf. cast. m. Postís.<br />
anyorar. — morf. i ort. Enyorar.<br />
anyorança. — morf. i ort. Enyorança.<br />
apabullar. — morf. cast. Aixafar, masegar.<br />
apacible. — morf. cast. Tranquil, dolç, plàcid, suau, bla.<br />
apaciguar. — morf. cast. Apaivagar.<br />
apaisat. — pros. i ort. Apaïsat.<br />
aparato. — morf. cast. Aparell (instrument, conjunt d’òrgans, etc.) // Aparat, pompa<br />
(magnificència).<br />
aparejo. — morf. cast. Aparell. // Ormeig.<br />
aparentar (en sentit <strong>de</strong> simulació voluntària). — sem. Aparençar, simular… Correcte en sentit <strong>de</strong><br />
semblar per l’aspecte.
aparescut. — anal. Aparegut.<br />
apariència. — morf. cast. Aparença, aspecte.<br />
apart. — sem. i ort. A part (locució adverbial). Correcte com a substantiu (una cosa que es diu a<br />
part).<br />
apea<strong>de</strong>ro. — morf. cast. Baixador, parador Ex.: El baixador <strong>de</strong> Garcia. // Pedrís (per a baixar <strong>de</strong>l<br />
cavall i pujar-hi).<br />
apegadís. — morf. cast. Apegalós, encomanadís.<br />
apego. — morf. cast. Afecció, inclinació.<br />
apelar. — pros. i ort. Apel·lar.<br />
apellido. — morf. cast. Cognom.<br />
apenar. — morf. cast. Apesarar, afligir, contrariar.<br />
apèndice. — morf. cast. Apèndix.<br />
apenes. — morf. cast. ort. i adv. A penes, amb prou feines, gairebé no.<br />
apercibir. — morf. cast. Apercebre, adonar-se. // Advertir, amonestar.<br />
apestar. — morf. cast. Empestar, pudir, empu<strong>de</strong>gar.<br />
apetecible. — morf. cast. Abellidor, apetible.<br />
apetèixer. — morf. cast. i anal. Abellir, apetir, venir <strong>de</strong> gust.<br />
apetxugar. — morf. cast. Apitrar. // Empassar, suportar.<br />
apiçonadora. — morf. cast. Piconadora.<br />
apissonar. — morf. cast. Piconar, pitjar.<br />
àpit. — pros. i ort. Api.<br />
aplanar (en sentit <strong>de</strong> <strong>de</strong>formar disminuint una dimensió). — sem. Aplatar. Correcte en el sentit <strong>de</strong><br />
tornar plana una cosa.<br />
aplaçar. — morf. cast. Ajornar, adiar. // Diferir.<br />
aplastant. — morf. cast. Indiscutible, aclaparador.<br />
aplastar. — morf. cast. Aixafar, esclafar.<br />
aplic. — idi. Aplicació, aplicament.<br />
aplausos. — morf. cast. Aplaudiments.<br />
apocalipsis. — morf. cast. Apocalipsi.<br />
apòcrifo. — morf. cast. Apòcrif.<br />
apodo. — morf. cast. Motiu, mal nom, renom.<br />
apoi, apoio. — morf. cast. Suport, <strong>de</strong>scans. // Ajut, costat. // Punt <strong>de</strong> suport.<br />
apoiar. — morf. cast. Afavorir, anar a favor <strong>de</strong>, aguantar, ajudar, fer costat, patrocinar, prestar ajut,<br />
sostenir. // Afermar, <strong>de</strong>scansar (trans.), recolzar (trans.), basar…<br />
apoiar-se. — morf. cast. Afermar-se, apuntalar-se, assentar-se, basar-se, carregar, <strong>de</strong>scansar (intr.),<br />
emparar-se, estintolar-se, fer-se fort, recalcar (intr.) recolzar (intr.), repenjar-se, penjo-lar-se.<br />
apolillat. — morf. cast. Arnat.<br />
apolillar-se. — morf. cast. Arnar-se.<br />
apol·línea, apolínea. — morf. cast. Apol·línia.<br />
apoltronar-se. — morf. cast. Endropir-se, engorronir-se.<br />
apoplegia. — morf. cast. Apoplexia, feridura. Ex.: Atac <strong>de</strong> feridura.<br />
apoplètic. — morf. cast. pros. i ort. Apoplèctic.<br />
aposento. — morf. cast. Estatge, estada, cel·la, habitació, cambra.
apostar a córrer. — morf. cast. Jugar a qui corre més.<br />
apostilla. — morf. cast. Postil·la, nota, nòtula.<br />
apreci. — morf. cast. Estimació, estima.<br />
apremi. — morf. cast. Pressa. // Urgència (qualitat d’urgent). // Constrenyiment. // Cuita.<br />
apremiar. — morf. cast. Apressar, urgir, cuitar. // Constrènyer, compel·lir.<br />
apremiós. — morf. cast. Urgent.<br />
apresar. — morf. cast. Fer presoner, fer presa, capturar, agafar.<br />
apressurar. — morf. cast. Apressar, donar pressa.<br />
apressurar-se. — morf. cast. Cuitar, apressar-se.<br />
apreta! — morf. cast. Tiba! (sentit <strong>de</strong>: encara més!), fort!<br />
apretada. — morf. cast. Estreta (<strong>de</strong> mans), encaixada. // Empenta.<br />
apretador. — morf. cast. Estrenyedor. // Congreny.<br />
apretadura. — morf. cast. Pitjada, pitjament, afetgegament.<br />
apretar. — morf. cast. Estrènyer (el cinturó), prémer, premsar, empènyer, serrar (les <strong>de</strong>nts),<br />
ensardinar, tibar, fer força. // Oprimir (els botons <strong>de</strong>l timbre). // Pitjar (comprimir), atapeir //<br />
Arrencar (a córrer): cast. m. apretar a córrer. // Instar (<strong>de</strong>manar amb insistència). // Cuitar (el pas).<br />
// Collar. Ex.: En aquest restaurant collen <strong>de</strong> <strong>de</strong>bò; és <strong>de</strong> luxe. // Atacar (el tabac en una pipa). //<br />
Ataconar (l’herba en el sac). // Exigir (massa als estudiants). // Picar. Ex.: Ara el sol, ja no pica tant<br />
// Prémer. Ex.: La gent va premuda en aquest cotxe. // Venir estret.<br />
apretar a córrer. — morf. cast. m. Arrencar a córrer, posar-se a córrer.<br />
apretar el cinturó. — morf. cast. Estrènyer el cinturó.<br />
apretar el coll (el coll m’apreta). — morf. cast. m. El coll em ve estret.<br />
apretar el fred (el fred apreta). — morf. cast. m. El fred és viu.<br />
apretar el pas. — morf. cast. m. Cuitar, apressar el pas, atrope-llar el pas (cuitem, apressem el pas).<br />
apretar el pedal. — morf. cast. Pitjar l’accelerador.<br />
apretar el sol (el sol apreta). — morf. cast. m. Picar el sol.<br />
apretar els papers dins un sac. — morf. cast. m. Ataconar-los.<br />
apretar en el preu. — morf. cast. m. Collar. Ex.: Com collen en aquest restaurant.<br />
apretar fort, que no s’afluixi el nus <strong>de</strong> la corda, etc., apreta! — morf. cast. m. Tibar fort…, fort!,<br />
tiba!, encara més!<br />
apretar la calor (la calor apreta). — morf. cast. m. La calor es fa sentir.<br />
apretar la gana (m’apreta la gana). — morf. cast. m. M’empeny la gana.<br />
apretar la llana (<strong>de</strong>l matalàs). — morf. cast. m. Pitjar, atapeir la llana.<br />
apretar la mà. — morf. cast. Estrènyer la mà.<br />
apretar la marxa. — morf. cast. m. Accelerar, forçar la marxa.<br />
apretar la porta. — morf. cast. m. Empènyer, pitjar la porta.<br />
apretar l’armilla. — morf. cast. m. Tibar.<br />
apretar les <strong>de</strong>nts. — morf. cast. m. Serrar, estrènyer les <strong>de</strong>nts.<br />
apretar les sabates. — morf. cast. m. Venir estretes.<br />
apretar un botó. — morf. cast. m. Prémer un botó.<br />
apretar un cargol. — morf. cast. m. Estrènyer, collar un cargol.<br />
apretar un professor en els estudis. — morf. cast. m. Exigir.<br />
apretura. — morf. cast. Estretor, estrenyor. // Masega.
aprieto. — morf. cast. Estretor. // Conflicte. // Penúria, <strong>de</strong>stret.<br />
aprop. — ort. Prop, a prop, <strong>de</strong> prop.<br />
aprovisionament. — morf. cast. i anal. Proveïment.<br />
apuntes. — morf. cast. Apunts, apuntaments, notes.<br />
apurar. — morf. cast. Esgotar, exhaurir. // Afligir, anguniar.<br />
apurar (en el sentit <strong>de</strong> posar algú en conflicte. // Esgotar una cosa) — sem. Molestar, amoïnar. //<br />
Escurar. Correcte en el sentit <strong>de</strong> <strong>de</strong>purar, posar en clar, verificar.<br />
apuro, apur. — morf. cast. Destret, angoixa, aflicció, cuita, mal pas.<br />
aquarela. — pros. i ort. Aquarel·la.<br />
aquartelament. — morf. cast. i anal. Aquarterament.<br />
aquartelar. — morf. cast. Aquarterar.<br />
aqüeducto. — morf. cast. Aqüeducte.<br />
aquell que li plagui. — sint. Aquell a qui plagui.<br />
aquest se les trae, porta. — morf. cast. m. Anar amb males intencions, peix que es porta l’oli.<br />
aquet, aquets. — pros. (davant d’un altre mot) ort. Aquest, aquests.<br />
aquilatar. — morf. cast. Apreuar, avaluar, valorar.<br />
àrabe. — morf. cast. Àrab, alarb.<br />
arancel. — morf. cast. Aranzel.<br />
aran<strong>de</strong>la. — morf. cast. Volan<strong>de</strong>ra.<br />
arbolar. — morf. cast. Arborar, enarborar.<br />
arbolat, arboleda. — morf. cast. Arbreda, arboreda, arbrat.<br />
arbòrea. — morf. cast. Arbòria.<br />
arcal<strong>de</strong>. — pros. ort. idi. Alcal<strong>de</strong>, batlle.<br />
arcavot. — pros. ort. idi. Alcavot, encobridor.<br />
arcedià. — morf. cast. Ardiaca.<br />
arcilla. — morf. cast. Argila.<br />
ardilla. — morf. cast. Esquirol.<br />
arenal. — morf. cast. Areny, sorral.<br />
arenilla. — morf. cast. Sorra, arena. // Càlcul.<br />
arenque, arenca. — morf. cast. Arengada, areng, sardina.<br />
arfil. — idi. Alfil.<br />
Argel. — morf. cast. Alger.<br />
argelí. — morf. cast. Algerí, algerià.<br />
Argèlia. — morf. cast. Algèria.<br />
aridès. — morf. cast. Ari<strong>de</strong>sa, ariditat.<br />
ariete. — morf. cast. Ariet.<br />
arisc. — morf. cast. Esquerp, bròfec, sorrut, malagradós.<br />
arista. — morf. cast. Aresta, caire.<br />
armar follon. — morf. cast. Moure brega, enrenou; fer gresca, xivarri, mulla<strong>de</strong>r…<br />
armar un jaleo. — morf. cast. Promoure un guirigall.<br />
armar un lio, un taco. — morf. cast. Fer un embolic, enredar-se.<br />
armar un tinglado. — morf. cast. Fer una combina, muntar un embolic (un afer brut).<br />
armari empotrat. — morf. cast. m. Armari <strong>de</strong> paret (o balmat).
armassó, armasson. — morf. cast. Armadura, bastiment, enca-vallada.<br />
armatoste, armatostos. — morf. cast. Baluerna. // Tossa.<br />
armes a l’hombro. — morf. cast. Armes al coll.<br />
armini, arminyo. — morf. cast. i pros. Ermini.<br />
armonia. — ort. Harmonia.<br />
armònio. — morf. cast. Harmònium.<br />
armonisar. — morf. cast. Harmonitzar.<br />
Arnaldo. — morf. cast. Arnau, Arnald.<br />
aro. — morf. cast. Cèrcol, argolla, anell, anella, rutlla. // Rotllana. // Riscle (cast. aro <strong>de</strong> tamiz).<br />
aromatisar. — morf. cast. Aromatitzar.<br />
arquitecto. — morf. cast. Arquitecte.<br />
arquitrabe — morf. cast. Arquitrau.<br />
arrabal. — morf. cast. Raval.<br />
arracimat. — morf. cast. Arraïmat.<br />
arraigar. — morf. cast. Arrelar, prendre.<br />
arraigo. — morf. cast. Arrelament, arrels.<br />
arramangar. — ort. Arremangar.<br />
arrambadís. — sem. Arrambador.<br />
arranque. — morf. cast. Arrencada, embranzida.<br />
arrassar. — morf. cast. Arrasar.<br />
arrastrar. — morf. cast. Arrossegar. // Fer atots (en el joc <strong>de</strong> cartes).<br />
arre! — morf. cast. Arri!<br />
arrear. — morf. cast. Arriar.<br />
arrebatament. — morf. cast. Furor, fúria, arravatament. // Embadaliment, èxtasi.<br />
arrebatar. — morf. cast. Arrabassar. // Arravatar. // Arrossegar, entusiasmar.<br />
arrebato. — morf. cast. Rampell, arravatament. // Sometent.<br />
arreglo. — morf. cast. Arreglament, arranjament, adob.<br />
arreo. — morf. cast. Abillament, ornament.<br />
arreos. — morf. cast. Arreus.<br />
arrepenjar-se. — anal. idi. Repenjar-se.<br />
arrepentiment. — morf. cast. i anal. Penediment.<br />
arrepentir-se. — morf. cast. Penedir-se.<br />
arrestos. — morf. cast. Ànims.<br />
arribarà un dia que. — morf. cast. m. Vindrà un dia que, vindrà temps que, vindrà que.<br />
arriba! — morf. cast. Amunt!, vinga!, som-hi!, apa!, hala!<br />
arriesgar. — morf. cast. Arriscar.<br />
arrima<strong>de</strong>ro. — morf. cast. Arrimador, arrambador.<br />
arrimar el muscle, l’espatlla. — morf. cast. m. Donar un cop <strong>de</strong> mà, fer espatlleta (o esqueneta),<br />
posar el coll.<br />
arrimar-se. — morf. cast. Arrossar-se.<br />
arrimo. — morf. cast. Suport, ajut, abric, empara.<br />
arroba. — morf. cast. Rova, arrova.<br />
arrobar. — morf. cast. Embadalir.
arrodillar-se. — morf. cast. Agenollar-se.<br />
arroio. — morf. cast. Rierol, rieró. // Riera. // Rieral, rambla. // Calçada.<br />
arrojar. — morf. cast. Llançar, tirar, entaferrar, gitar. // Treure, llevar, expulsar, foragitar. // Rendir,<br />
retre, presentar, rebotre, donar (un resultat, etc.). // Vomitar, perbocar.<br />
arrojo. — morf. cast. Ardi<strong>de</strong>sa, coratge.<br />
arrollar. — morf. cast. Arrossegar, enrotllar.<br />
arropar. — morf. cast. Embolicar, tapar, abrigar, arrebossar, acotxar.<br />
arrostrar. — morf. cast. Afrontar, plantar cara.<br />
arruinar. — pros. i ort. Arruïnar.<br />
arrumaco. — morf. cast. Magarrufa.<br />
artesó. — morf. cast. Tegell.<br />
artesonar. — morf. cast. Enteixinar, tegellar.<br />
artesonat. — morf. cast. Enteixinat, teginat.<br />
article davant d’infinitiu. Ex.: El caminar és molt saludable/És molt plaent l’adreçar-se… —<br />
sint. Sense res (si inicia la frase) o amb <strong>de</strong> (si l’infinitiu <strong>de</strong>pèn d’un altre verb). Ex.: Caminar és molt<br />
saludable, és molt plaent d’adreçar-se…<br />
artimanya. — morf. cast. Camàndula, parany, astúcia.<br />
Arturo. — morf. cast. Artur.<br />
arxivador (persona que arxiva). — sem. Arxiver. Correcte en el sentit <strong>de</strong> l’estri on s’arxiven les<br />
coses.<br />
asco. — morf. cast. Fàstic, repugnància.<br />
ascos. — morf. cast. Basqueig, vòmit.<br />
aspavientos. — morf. cast. Escarafalls, esgarrifalls, esgarips, estremiments.<br />
asperesa. — morf. cast. Aspresa, aspror.<br />
assafata. — morf. cast. Donzella <strong>de</strong> la reina, assistenta d’un avió, cambrera, hostessa.<br />
asquejar. — morf. cast. i anal. Fastiguejar, enfastijar, enfastidir.<br />
asquerós. — morf. cast. Fastigós.<br />
asquerositat. — morf. cast. Porqueria, brutícia, fàstic, baconada.<br />
assabatxe. — morf. cast. Atzabeja, gaieta. // Mallerenga.<br />
assahar. — morf. cast. Tarongina, flor <strong>de</strong> taronger.<br />
assorar. — morf. cast. Sorprendre, admirar. // Ombrejar, ombrar // Espantar, esparverar, astorar,<br />
esparverar. // Torbar (l’ànim). // Astorar-se, esparverar-se.<br />
assear. — morf. cast. Polir, endreçar, netejar.<br />
asseat/ada. — morf. cast. Agençat, polit, ben posat, net, curiós (i els femenins corresponents).<br />
assentar. — morf. cast. Asseure (fer asseure algú; Ex.: Asseieu-vos en aquesta cadira).<br />
assentar-se. — morf. cast. Asseure’s.<br />
asseo. — morf. cast. Condícia, poli<strong>de</strong>sa, endreç, netedat, agençament. // Lavabo.<br />
assetjar — sem. Assetiar.<br />
asseure’s, asseure. — sem. Assentar-se, assentar (establir, inscriure o apuntar, posar una cosa en<br />
posició convenient, <strong>de</strong>finitiva o que es mantingui ferma, en una posició estable). Ex.: Assentar una<br />
estàtua sobre els seus fonaments; assentar-se-li a algú el cap, posar seny, etc. Correcte en el sentit <strong>de</strong><br />
seure en una cadira, etc.<br />
assexual. — ort. Asexual.
assíduo. — morf. cast. Assidu.<br />
assiento, assient. — morf. cast. Seient, seti. // Assentament. // Pòsit, solatge. // Assentada.<br />
assil, assilo. — morf. cast. pros. i ort. Asil.<br />
assilar. — morf. cast. pros. i ort. Asilar.<br />
assistent (una). — gèn. Una assistenta (en subs.).<br />
assomar. — morf. cast. Apuntar, florejar. // Traspuntar. // Abocar-se, treure el cap (o part <strong>de</strong>l cos<br />
per una obertura).<br />
assombrar. — morf. cast. Aombrar. // Admirar, esbalair, fer quedar parat, sorprendre, astorar.<br />
assortiment (subs.). — sem. Assortit, proveït (adj.).<br />
assunto. — morf. cast. Assumpte. // Afer. // Argument, tema, matèria, qüestió.<br />
assustar. — morf. cast. Espantar.<br />
asta (agafar el bou per les astes). — sem. Banya, corn.<br />
astilla. — morf. cast. Estella.<br />
astillero. — morf. cast. Drassana.<br />
atajo. — morf. cast. Drecera, atall.<br />
atalaia. — morf. cast. Talaia.<br />
atànyer (en sentit <strong>de</strong> concernir). — morf. cast. Pertocar, pertànyer, concernir, tocar. // Afectar, fer<br />
referència. Correcte en el sentit <strong>de</strong> arribar a un lloc, abastar, aconseguir.<br />
atarassana. — morf. cast. Drassana.<br />
atareat. — morf. cast. Enfeinat, aqueferat, atrafegat.<br />
atascar. — morf. cast. Encallar, embussar, obstruir. // Empantanegar, entrebancar, <strong>de</strong>storbar.<br />
Ataulfo. — morf. cast. Ataülf.<br />
ataüt. — morf. cast. Taüt, bagul, caixa, fèretre.<br />
atavio. — morf. cast. Abillament.<br />
atemorisar. — morf. cast. Atemorir, estemordir.<br />
atemperar. — morf. cast. Temperar, mo<strong>de</strong>rar.<br />
atendre als meus consells. — sint. Atendre els meus consells.<br />
atendre el que diuen. — sint. Atendre al que diuen.<br />
atendre’s. — sem. Atenir-se.<br />
ateneo. — morf. cast. Ateneu.<br />
aterrar (en sentit <strong>de</strong> causar terror). — sem. Aterrir. Correcte en el sentit <strong>de</strong> <strong>de</strong>struir, tirar per<br />
terra.<br />
aterrissar. — morf. cast. Aterrar.<br />
aterrissatge. — morf. cast. i anal. Aterratge.<br />
atesorar. — morf. cast. Tresorejar, atresorar.<br />
atestar. — morf. cast. Omplir, emplenar, atapeir, farcir.<br />
atestiguar. — morf. cast. Atestar, testificar, testimoniar.<br />
atiborrar. — morf. cast. Farcir, afartar.<br />
atildar. — morf. cast. Polir, pulcre, agençat.<br />
atinar. — morf. cast. Encertar, caure-hi, acudir-se.<br />
atinat. — morf. cast. Encertar, assenyat. // Pru<strong>de</strong>nt.<br />
atissa! — morf. cast. Bufa!, tira!, da-li!<br />
atissar. — morf. cast. Atiar, abrivar. // Bufar, manxar.
atmetlla, atmetller. — idi. pros. i ort. Ametlla, ametller.<br />
atmòsfera. — pros. i ort. Atmosfera.<br />
atolondrar. — morf. cast. Atorrollar, estordir, atabalar, esverar, esbojarrar.<br />
àtomo. — morf. cast. Àtom.<br />
atontar. — morf. cast. Atordir, atabalar.<br />
atontat. — morf. cast. Atordit, parat, beneit.<br />
atormentar, aturmentar. — morf. cast. Turmentar.<br />
atornillar. — morf. cast. Cargolar, collar.<br />
atraco. — morf. cast. Atracament.<br />
atracón. — morf. cast. Afartament. // Fart, fartanera, furtada, panxó.<br />
atragantar-se. — morf. cast. Ennuegar-se, escanyussar-se, encarcanyar-se, engargussar-se,<br />
entravessar-se (fer nosa).<br />
atrancar. — morf. cast. Embarrar.<br />
atràs, atrassament. — morf. cast. m. Endarreriment. // Desavens.<br />
atràs! (tras!). — morf. cast. Enrere!<br />
atrassar, atraçar. — morf. cast. Retardar, endarrerir Ex.: Aquest rellotge va endarrerit. Correcte en<br />
el sentit d’indicar el camí.<br />
atravessar. — morf. cast. Travessar, creuar, traspassar. // Apostar.<br />
atre, atri. — pros. ort. i idi. Altre, altri.<br />
atril. — morf. cast. Faristol.<br />
atropell. — morf. cast. Atropellament.<br />
atun. — morf. cast. Tonyina.<br />
atxacar. — morf. cast. Imputar.<br />
atxacós. — morf. cast. Xacrós.<br />
atzagallada. — pros. i ort. Atzagaiada.<br />
atzarar-se. — morf. cast. Esverar-se.<br />
aubada. — pros. i ort. idi. Albada.<br />
aubercoc. — pros. i ort. idi. Albercoc.<br />
aubergínia. — pros. i ort. idi. Albergínia.<br />
aucell. — f. etim. Ocell, moixó, au.<br />
aufàbrega. — idi. pros. i ort. Alfàbrega.<br />
aufals. — idi. pros. i ort. Alfals.<br />
aüllar. — morf. cast. Udolar, carinar, ahucar, clapir.<br />
aüllit. — morf. cast. Udol, guinyol, ahucs (pl.).<br />
aument. — morf. cast. pros. i ort. Augment.<br />
aumentar. — morf. cast. Augmentar.<br />
aureneta. — idi. pros. i ort. Oreneta.<br />
aureola. — pros. i ort. Aurèola.<br />
aussent. — morf. cast. Absent.<br />
aussència. — morf. cast. Absència.<br />
aussentar-se. — morf. cast. Absentar-se.<br />
austero. — morf. cast. Auster.<br />
auto/s (terme judicial). — sem. Acte, <strong>de</strong>cret judicial. Correcte en el sentit d’automòbil, cotxe.
autodidacte (una). — gèn. Una autodidacta.<br />
autogiro. — morf. cast. Autogir, giroplà, helicòpter.<br />
autòmata. — morf. cast. Autòmat.<br />
autorisar. — morf. cast. Autoritzar.<br />
autosugestió. — pros. i ort. Autosuggestió.<br />
avalanxa, avalanche. — morf. cast. gal. Allau.<br />
avanç, avançament. — sem. Avenç.<br />
avantatges (les). — gèn. cast. Els avantatges.<br />
avantes. — vulg. arcaic. Abans.<br />
avaro. — morf. cast. Avar, gasiu, mesquí.<br />
ave <strong>de</strong>l Paraíso. — morf. cast. Ocell <strong>de</strong>l Paradís.<br />
avenida. — morf. cast. Avinguda, passeig. // Crescuda, revinguda, rierada.<br />
aventatge. — ort. Avantatge.<br />
averia. — morf. cast. ort. Avaria (pana en un motor).<br />
averiar. — morf. cast. Avariar, malmetre.<br />
averiguar. — morf. cast. Esbrinar, escatir, esclarir.<br />
avestruç. — morf. cast. Estruç.<br />
aviat (en relació amb una hora relativament poc avançada). — sem. D’hora (arribar d’hora,<br />
llevar-se d’hora…). Correcte en el sentit <strong>de</strong> sense tardar.<br />
avidès. — morf. cast. Avi<strong>de</strong>sa, aviditat.<br />
avión. — morf. cast. Avió.<br />
avispa. — morf. cast. Vespa.<br />
avispat. — morf. cast. Espavilat.<br />
avui en dia. — morf. cast. Avui dia, actualment, ara, avui.<br />
axila. — pros. i ort. Axil·la.<br />
azotea, assotea. — morf. cast. Terrat.
B, b<br />
babero. — morf. cast. Pitet, bavosall.<br />
babieca. — morf. cast. Babau, bador, enze.<br />
babosa. — morf. cast. Llimac.<br />
bactèria. — morf. cast. Bacteri.<br />
bahia. — morf. cast. Badia.<br />
bailari/ina. — morf. cast. Ballarí/ina, dansarí/ina.<br />
baix. — morf. cast. i sem. Sota, sots (prep.). Ex.: Sota el po<strong>de</strong>r <strong>de</strong> Ponç Pilat. Correcte en <strong>altres</strong><br />
sentits com a substantius adjectius i adverbis Ex.: Els baixos d’una casa, edifici baix, parlava<br />
baix, sona baix, etc.<br />
baix la direcció <strong>de</strong>. — morf. cast. Sota la direcció <strong>de</strong>.<br />
baixar (en sentit <strong>de</strong> fer anar a un nivell més baix). — sem. Abaixar (els ulls, els preus, la veu, el<br />
so…). Correcte en el sentit d’anar a baix o <strong>de</strong> portar (els preus baixen, baixar <strong>de</strong>l tren, baixar una<br />
cosa <strong>de</strong>l prestatge més alt…).<br />
baixar els fums. — morf. cast. calc. Abaixar els fums.<br />
baixon. — cast. mixt. Minva, baixada.<br />
bajo mano. — morf. cast. De sotamà.<br />
bajo relieve. — morf. cast. Baix relleu.<br />
baladí. — morf. cast. Brèvol, frèvol, <strong>de</strong> nyigui-nyogui.<br />
balasso. — morf. cast. Tret, ferida (<strong>de</strong> bala).<br />
balaustrada. — morf. cast. Balustrada.<br />
bal<strong>de</strong>. — morf. cast. Galleda, bujol.<br />
bal<strong>de</strong>o. — morf. cast. Neteja.<br />
baldó d’ignomínia. — morf. cast. m. Pedró d’ignomínia.<br />
Baldomero. — morf, cast. Baldomer.<br />
baldosa. — morf. cast. Llosa, rajola, cairó.<br />
ballena. — morf. cast. Balena. // Barnilla.<br />
ballener. — morf. cast. i anal. Balener.<br />
balompié. — morf. cast. Futbol.<br />
balon. — morf. cast. Pilota.<br />
baloncesto. — morf. cast. Basquetbol, bàsquet.<br />
balsa. — morf. cast. Bassa. // Rai. // Barca.<br />
baluart. — ort. Baluard.<br />
banasta. — morf. cast. Panera, cistella.<br />
ban<strong>de</strong>ja. — morf. cast. Safata, plàtera.<br />
ban<strong>de</strong>ja <strong>de</strong> plata. — morf. cast. Plata d’argent.<br />
ban<strong>de</strong>ja per a coberts. — morf. cast. m. Safata <strong>de</strong> coberts.<br />
bandido. — morf. cast. Bandoler, bandit.<br />
bando. — morf. cast. Ban (edicte públic). // Bàndol (facció, partit, etc.).<br />
bany d’assiento. — morf. cast. m. Bany <strong>de</strong> seient.<br />
barahunda. — morf. cast. Renou, rebombori, orgue <strong>de</strong> gats.<br />
baraja. — morf. cast. Baralla (joc complet <strong>de</strong> cartes).
arandilla. — morf. cast. Barana.<br />
baratija. — morf. cast. Requincalla, fotesa.<br />
baratillo. — morf. cast. Quincalla. // Encants.<br />
barato. — morf. cast. Barat, a cap preu.<br />
baratura. — morf. cast. Barator.<br />
bàrbaro. — morf. cast. Bàrbar, barbre.<br />
barbetxo. — morf. cast. Guaret.<br />
barbotar. — morf. cast. Barbotejar.<br />
barca <strong>de</strong> peix. — idi. Barca <strong>de</strong> pesca.<br />
barco. — morf. cast. Nau, embarcació, vaixell, navili, vapor, bastiment.<br />
bardal. — morf. cast. Bardissa.<br />
barítono. — morf. cast. Baríton.<br />
barnissar. — morf. cast. Envernissar.<br />
baronesa. — morf. cast. Baronessa.<br />
baronil. — morf. cast. Baronívol, viril.<br />
barquillero. — morf. cast. Neuler.<br />
barragana. — morf. cast. Bagassa, amistançada.<br />
barrena. — morf. cast. Barrina.<br />
barren<strong>de</strong>ro. — morf. cast. Escombrador, escombriaire.<br />
barreno. — morf. cast. Barrinada.<br />
barrenyo. — morf. cast. Gibrell.<br />
barret hongo. — morf. cast. m. Bombí, barret fort.<br />
barriga. — morf. cast. Ventre, panxa.<br />
barro. — morf. cast. Fang.<br />
barruntar. — morf. cast. Sospitar, maliciar.<br />
bàrtulos. — morf. cast. Estris, trastets.<br />
barallo. — morf. cast. Aldarull, traüt, tràfec.<br />
basse. — morf. cast. Base.<br />
basilisco. — morf. cast. Basilisc.<br />
basso. — morf. cast. Melsa.<br />
bassura. — morf. cast. Escombraries.<br />
bassurero. — morf. cast. Escombriaire.<br />
basta! — morf. cast. Pleguem!, prou!<br />
bastant/es. — gèn. Bastant/s, prou, suficient. Ex.: Té bastant d’aigua.<br />
bastardilla. — morf. cast. Cursiva (lletra).<br />
bastilla. — morf. cast. Sobrefil.<br />
batetjos. — pl. err. Bateigs.<br />
bati. — morf. git. cat. Pallissa.<br />
batiburrillo. — morf. cast. Batibull.<br />
batida. — morf. cast. Batuda.<br />
batido. — morf. cast. Fruita batuda.<br />
batir. — morf. cast. Batre, remenar.<br />
batxe. — morf. cast. Clot, sot, toll.
Baudili. — morf. cast. Baldiri, Boi. Ex.: En Baldiri viu a Sant Boi.<br />
baül. — morf. cast. Bagul.<br />
baurna. — pros. i idi. Balma.<br />
bautismal. — morf. cast. Baptismal.<br />
bautisme. — morf. cast. Baptisme.<br />
bautista. — morf. cast. Baptista.<br />
bassar, bazar. — morf. cast. Basar.<br />
be (no significant xai). — pros. ort. Bé. Correcte en el sentit <strong>de</strong> xai.<br />
bé l’hi està. — morf. cast. calc. Massa poc!<br />
beato. — morf. cast. Beat.<br />
bebedor. — pros. i ort. Bevedor.<br />
becerro. — morf. cast. Ve<strong>de</strong>ll.<br />
be<strong>de</strong>l. — morf. cast. Bi<strong>de</strong>ll, uixer.<br />
beldat. — morf. cast. Bellesa, beutat.<br />
belèn. — morf. cast. Pessebre, naixement, betlem (representació <strong>de</strong>l naixement <strong>de</strong> Jesús).<br />
Belèn. — morf. cast. Betlem (població).<br />
bèlic. — morf. cast. pros. Bèl·lic.<br />
bellaco. — morf. cast. Bergant, estrafolla.<br />
bemol. — morf. cast. Bemoll.<br />
ben mirat. — morf. cast. Tant per tant. Correcte en un altre sentit.<br />
benentès. — sem. Ben entès, ben comprès.<br />
benhaurança. — ort. Benaurança.<br />
Benito/a. — morf. cast. Benet/a.<br />
bequadro. — morf. cast. Becaire.<br />
berbena. — morf. cast. sem. Revetlla. (La confusió és per culpa <strong>de</strong>l mot castellà verbena i<br />
berbena, correcta com a nom d’una planta).<br />
Bernardino. — morf. cast. Bernardí.<br />
berrinxe. — morf. cast. Raviola, enrevenxinament.<br />
berros. — morf. cast. Créixens.<br />
besllum. — sem. Entreclaror. // Conjectura, indici.<br />
besllumar (un fet, una muntanya…) (<strong>de</strong>l castellà: vislumbrar). — sem. Albirar, entreveure (un fet,<br />
una muntanya). Correcte en el sentit <strong>de</strong> transparentar, <strong>de</strong>ixar un cos translúcid, passar la claror.<br />
beso. — morf. cast. Bes, besada, petó.<br />
besugo. — morf. cast. Besuc.<br />
beta. — pros i ort. Veta, cinta <strong>de</strong> cotó. Correcte en un altre sentit.<br />
betun. — morf. cast. m. Betum.<br />
beure d’un trago. — morf. cast. Beure d’una tirada.<br />
bianual. — sem. Biennal.<br />
biberon. — morf. cast. Biberó.<br />
bienal. — ort. Biennal.<br />
bienvenida. — morf. cast. Benvinguda.<br />
billetero. — morf. cast. Bitlletera (cartera <strong>de</strong> butxaca per a dur-hi bitllets). // Bitlletaire (el qui ven<br />
bitllets <strong>de</strong> la rifa).
illó. — morf. cast. Bilió (numeral). Correcte en el sentit d’aliatge d’argent amb coure. Ex.:<br />
Mone<strong>de</strong>s <strong>de</strong> billó.<br />
biombo. — morf. cast. Paravent, mampara.<br />
birlar. — morf. cast. Pispar, furtar, prendre.<br />
bírria. — morf. cast. Bunyol, porqueria, mamarratxo.<br />
bisagra. — morf. cast. Frontissa, xarnera.<br />
bisco. — morf. cast. Guenyo, guerxo, estràbic.<br />
bisel. — morf. cast. Bisell, rebaix, caire mort.<br />
biselar. — morf. cast. Bisellar.<br />
biselat. — morf. cast. Bisellat.<br />
bissiesto, bisiest. — morf. cast. Bixest, bissextil, any <strong>de</strong> traspàs.<br />
bisuteria. — morf. cast. Bijuteria.<br />
bitàcora. — morf. cast. Bitàcola.<br />
bitxo. — morf. cast. Cuca. Correcte com a pebrot picant.<br />
bitxo vivent. — morf. cast. m. Ànima vivent.<br />
bizarre. — morf. gal. Estrambòtic, extravagant.<br />
bizarria. — morf. cast. Gallardia, coratgia.<br />
bizarro. — morf. cast. Gallard, coratjós, estrenu.<br />
blanco. — morf. cast. Blanc. Ex.: Tirar al blanc d’un fitó, d’una ro<strong>de</strong>lla.<br />
blancura. — morf. cast. Blancor.<br />
blan<strong>de</strong>ngue. — morf. cast. Tou, fluix.<br />
blandir. — morf. cast. Brandar, brandir, bran<strong>de</strong>jar.<br />
blandó. — morf. cast. Brandó.<br />
blandura. — morf. cast. Blanor, blanesa, flongesa.<br />
blincar. — pros. ort. i idi. Vinclar.<br />
blusa. — morf. cast. Brusa.<br />
boato. — morf. cast. Pompa, ostentació.<br />
bobada. — morf. cast. Beneiteria, rucada.<br />
bobo. — morf. cast. Beneit, babau, bajoc, ruc, encantat.<br />
boca avall, boca a baix. — morf. cast. calc. A bocons, <strong>de</strong> bocaterrosa, boca per avall.<br />
boca-abajo. — morf. cast. De boca terrosa.<br />
boca-arriba. — morf. cast. De sobines.<br />
bocacalle. — morf. cast. Cap <strong>de</strong> carrer, cantonada.<br />
bocadillo. — morf. cast. Entrepà, canapè, sandvitx, emparedat, badall; bocí, bocinada, queixalada.<br />
bocado. — morf. cast. Mos, bocí, mossec.<br />
boçal. — morf. cast. Morrió, boç.<br />
bocamanga. — morf. cast. Bocamàniga.<br />
bocanada. — morf. cast. Glopada, golada. // Ventada.<br />
boceto. — morf. cast. Esbós.<br />
bocina. — morf. cast. Botzina, clàxon.<br />
bòcio. — morf. cast. Goll.<br />
bo<strong>de</strong>ga. — morf. cast. Celler (lloc on es guarda el vi). // Vinateria (comerç <strong>de</strong> vi). // Taverna<br />
(establiment on es ven vi a la menuda). Correcte en el sentit d’una part <strong>de</strong> l’embarcació.
o<strong>de</strong>gó. — morf. cast. Taverna; fonda <strong>de</strong> sisos. // Natura morta.<br />
bóer. — pros. i ort. Bòer.<br />
bofetada. — morf. cast. i ort. Bufetada.<br />
bòfia. — fig. fam. Mentida (té, a més, un altre sentit no fig.).<br />
boga. — pros. i ort. Voga.<br />
bojos. — pl. err. Boigs.<br />
bolera. — morf. cast. Joc <strong>de</strong> bitlles.<br />
bolero. — morf. cast. Garrofaire, menti<strong>de</strong>r, mentidor. Correcte com a nom d’un ball popular<br />
espanyol.<br />
boleto. — morf. cast. Bitllet, entrada, butlleta.<br />
bolillo. — morf. cast. Boixet.<br />
bolleria. — morf. cast. Pastisseria.<br />
bollo. — morf. cast. Llonguet, panet, panellet, pastís, bunyol. // Batibull.<br />
bolos. — morf. cast. Botxes, bitlles, bitllots.<br />
bolsa. — morf. cast. Borsa (lloc públic <strong>de</strong> negocis).<br />
bolsista. — morf. cast. Borsista.<br />
bolso. — morf. cast. Bossa, portamone<strong>de</strong>s, cartereta, cartera.<br />
bombero. — morf. cast. Bomber.<br />
bombilla. — morf. cast. Bombeta.<br />
bombon. — morf. cast. Bombó.<br />
bona alhaja! — morf. cast. Bona peça!<br />
bonatxó. — morf. cast. Bonàs, tros <strong>de</strong> pa.<br />
bones! — morf. cast. m. (vegeu buenes!).<br />
bonete. — morf. cast. Bonet.<br />
bonito (peix). — morf. cast. Bonítol.<br />
bono. — morf. cast. Bo; pl.: bons.<br />
boquet. — morf. cast. Esvoranc.<br />
boquilla. — morf. cast. Broquet, embocadura.<br />
bora nit. — pros. Bona nit.<br />
Boranova. — pros. Bonanova.<br />
borceguí. — ort. Borseguí.<br />
bordar (un vestit). — morf. cast. Brodar (un vestit). Correcte en el sentit <strong>de</strong> lladrar un gos.<br />
bor<strong>de</strong>. — morf. cast. Vora, caire, cantell.<br />
bordillo. — morf. cast. Vorada, vorera.<br />
bordo. — morf. cast. Bord.<br />
borni, bòrnia (<strong>de</strong> mirada estràbica). — sem. Guenyo/a. Correcte en el sentit <strong>de</strong> mancat d’un ull.<br />
borrador. — morf. cast. m. Esborrany, esborrador. // adj. Esborrador (esborrany és un escrit<br />
provisional on hom fa les esmenes: esborrador és una cosa que esborra).<br />
borgit. — idi. Brogit.<br />
borradura. — morf. cast. Esborrament.<br />
borrar. — morf. cast. Esborrar.<br />
borratxo com una cuba. — morf. cast. m. Begut com un cep.<br />
borricada. — morf. cast. Rucada, bestiesa.
orron. — morf. cast. Esborrall, gargot, taca.<br />
boscall, boscallada. — ort. Buscall, buscallada.<br />
bossa (lloc <strong>de</strong> contractació). — sem. Borsa. Correcte en el sentit <strong>de</strong> saquet, recipient, etc.<br />
bota. — pros. ort i sem. Bóta, recipient. Correcte en un altre sentit.<br />
botadura. — morf. cast. Llançament, avarament, avarada.<br />
botar (un vaixell a l’aigua…). — sem. Llançar (un vaixell a l’aigua). Correcte en el sentit <strong>de</strong> fer<br />
bots, fer salts, fer el bot.<br />
botarate. — morf. cast. Ximplet.<br />
botellín. — morf. cast. Botelleta, ampolleta.<br />
boticari. — morf. cast. Apotecari, farmacèutic.<br />
botiquí, botiquín. — morf. cast. Farmaciola.<br />
botones. — morf. cast. Grum, vailet.<br />
botxorn. — morf. cast. Xafogor, bovor, botorn. // Vergonya.<br />
botxornós. — morf. cast. Xafogós. // Vergonyós, afrontós, sufocant.<br />
bòveda. — morf. cast. Volta.<br />
bovedilla. — morf. cast. Revoltó.<br />
boxeo. — morf. cast. Boxa.<br />
braços crussats. — morf. cast. m. Braços en creu, braços plegats.<br />
bragues. — morf. cast. calc. Calces. Correcte en un altre significat.<br />
bran<strong>de</strong>jar, brandir. — sem. Brandar. Són idèntics en un sentit, però brandar en té molts més.<br />
brasileny, brasilenyo. — morf. cast. i anal. Brasiler.<br />
brebatge. — morf. cast. Beuratge, beguda.<br />
breu. — morf. gal. (bref). En un mot, en poques paraules, resumint, breument.<br />
breva. — morf. cast. Figa-flor.<br />
bribon. — morf. cast. Brètol, bergant, murri.<br />
brill, brillo. — morf. cast. Lluïssor, lluentor, resplendor, brillantor.<br />
brillantor. — sem. Brill (xiulet que serveix <strong>de</strong> reclam en la cacera d’ocells).<br />
brincar. — morf. cast. Saltar, saltironar.<br />
brinco. — morf. cast. Bot, salt, saltiró.<br />
brio. — morf. cast. Braó, coratge, <strong>de</strong>lit.<br />
brisca. — morf. cast. Bescambrilla (joc <strong>de</strong> cartes).<br />
brocado. — morf. cast. Brocat.<br />
bromasso. — morf. cast. Bromada.<br />
bromes a part. — morf. cast. calc. Fora bromes.<br />
bronca. — morf. cast. Escàndol, raons, baralles. // Reny, solfa.<br />
bronzo. — idi. Bronze.<br />
brotxa (borla per a empolvorar la cara). — sem. Bronja. Correcte en el sentit <strong>de</strong> pinzell gros per<br />
a pintar, ensabonar…<br />
brotxe. — morf. cast. Fermall, tanca.<br />
bruixo. — f. <strong>de</strong>riv. Bruixot.<br />
Brujas. — morf. cast. Bruges.<br />
brújula. — morf. cast. Brúixola.<br />
bruma. — morf. cast. Boira, boirina, calitja, broma.
uto. — morf. cast. Bèstia, animal.<br />
buenes! — morf. cast. Bon dia, bona nit!, adéu-siau, bona tarda!, Déu vos guard!, passi-ho bé!, etc.<br />
buenes tar<strong>de</strong>s, bones tar<strong>de</strong>s! — morf. cast. Bona tarda, Déu vos guard, adéu-siau, hola, com esteu?<br />
, etc. (és admissible, segons l’hora: bon vespre).<br />
bueno (adv.). — morf. cast. Bé, bo, ben fet, està bé, d’acord.<br />
buhardilla. — morf. cast. Golfa, mansarda.<br />
buho. — morf. cast. Mussol, duc.<br />
buitre. —. morf. cast. Voltor.<br />
bujia. — morf. cast. Can<strong>de</strong>la, espelma, canelobre, portabugia.<br />
bula. — morf. cast. Butlla.<br />
búlgaro. — morf. cast. Búlgar.<br />
bulla. — morf. cast. Gresca, barrila, tabola, gatzara, xivarri, esvalot, rebombori.<br />
bullent, bullenta. — Bullent. Ex.: Aigua bullent.<br />
bullici. — morf. cast. Bullícia, gatzara, renou.<br />
bulo. — morf. cast. Bola, mentida.<br />
bulto. — morf. cast. Bony (inflor). // Embalum, tossa. Ex.: Aquesta caixa fa massa embalum. //<br />
Far<strong>de</strong>ll, paquet, entriquell (peces que componen l’equipatge, la tramesa, etc.).<br />
Bur<strong>de</strong>us. — morf. cast. Bor<strong>de</strong>us.<br />
burdo. burd. — morf. cast. Groller, matusser, barroer.<br />
burguès. — morf. cast. Burgès.<br />
buril. — morf. cast. Burí.<br />
burla burlant. — morf. cast. Tot rient rient.<br />
burla<strong>de</strong>ro. — morf. cast. Refugi, terraplè, resguard.<br />
burlar la guàrdia. — morf. cast. m. Esquivar la vigilància.<br />
barricada. — morf. cast. Rucada, burrada, bestiesa, asenada.<br />
bursàtil. — morf. cast. Borsari, borsístic.<br />
busca. — morf. cast. Cerca, recerca (acció <strong>de</strong> buscar). Correcte en el sentit d’agulla <strong>de</strong> rellotge,<br />
pal prim, etc.<br />
buscar camorra. — morf. cast. Cercar (buscar) raons, moure brega.<br />
buscar raons absur<strong>de</strong>s. — morf. cast. m. Buscar cinc peus al gat.<br />
busso. — morf. cast. Escafandrer, bus.<br />
busson. — morf. cast. Bústia. // Bunó, boixa.<br />
butano. — morf. cast. Butà.
C, c<br />
cabal (en sentit <strong>de</strong> principal, eminent). — sem. Cabdal. Correcte en el sentit <strong>de</strong> propietat, béns.<br />
cabalgadura. — morf. cast. Cavalcadura, muntura.<br />
cabalgar. — morf. cast. Cavalcar.<br />
cabalgata. — morf. cast. Cavalcada.<br />
caballitos. — morf. cast. Cavallets.<br />
cabalment. — morf. cast. Justament, precisament.<br />
cabecera. — morf. cast. Capçalera. Ex.: Metge <strong>de</strong> capçalera.<br />
cabecilla. — morf. cast. Cabdill, capitost, cap <strong>de</strong> colla, cap.<br />
cabeçut. — morf. cast. Cap gros. // Caparrut.<br />
cabildo. — morf. cast. Capítol.<br />
cabo (grau <strong>de</strong> la jerarquia militar, cap <strong>de</strong> colla…). — morf. cast. Caporal.<br />
cacahuet. — morf. cast. Cacauet.<br />
cacarear. — morf. cast. Cantar, escatainar. // Gallejar.<br />
cada loco con su tema. — morf. cast. Cada u per on l’enfila.<br />
cada qual. — morf. cast. Cadascú, cada u.<br />
cadafalc. — idi. Cadafal.<br />
cadalso. — morf. cast. Patíbul.<br />
cadavre. — idi. Cadàver.<br />
ca<strong>de</strong>ra. — morf. cast. Maluc, flanc, costat.<br />
cadira <strong>de</strong> rejilla. — morf. cast. mixta. Cadira reixada.<br />
caigui qui caigui. — morf. cast. m. Peti qui peti.<br />
Cairo (El). — morf. cast. El Caire.<br />
caixa (receptacle <strong>de</strong> cartró, etc., més aviat petit). — sem. Capsa. Correcte com a receptacle <strong>de</strong><br />
certa grandària.<br />
caixa d’ahorros. — morf. cast. m. Caixa d’estalvis.<br />
caixal. — ort. Queixal.<br />
caixó. — sem. Calaix (caixó corredís d’un moble). // Caixa (receptacle d’una certa grandària,<br />
rectangular i <strong>general</strong>ment <strong>de</strong> fusta). // Capsa (receptacle <strong>de</strong> cartó, llauna, fusta, vori, etc., més aviat<br />
petit i amb una tapa solta o agafada). Ex.: Capsa <strong>de</strong> colors, <strong>de</strong> llumins, etc. Correcte com a capsa<br />
petita, amb tapa o sense, <strong>de</strong>stinada a guardar-hi alguna cosa. Ex.: El caixó <strong>de</strong> les escombraries.<br />
cajetilla. — morf. cast. Paquet <strong>de</strong> cigarretes.<br />
cajetín. — morf. cast. Caixetí.<br />
cal. — morf. cast. Cals.<br />
calabosso. — morf. cast. Calabós.<br />
calambre. — morf. cast. Rampa.<br />
calanya. — morf. cast. Mena, casta.<br />
calcàrea. — morf. cast. Calcària.<br />
cal<strong>de</strong>rilla (suelto). — morf. cast. Menudalla, xavalla, diners engrunats, menuts.<br />
caldo. — morf. cast. Brou, suc.<br />
calentador. — morf. cast. Escalfador, calefactor.<br />
calentar. — morf. cast. Escalfar, cal<strong>de</strong>jar.
calentura. — morf. cast. Febre.<br />
caletre. — morf. cast. Seny, capissola, capacitat.<br />
calificar. — morf. cast. Qualificar.<br />
caligrafia. — pros. i ort. Cal·ligrafia.<br />
caliquenyo. — morf. cast. Caliquenya.<br />
calis. — morf. cast. Calze.<br />
calís. — morf. cast. Calcari.<br />
calla’t. — sint. Calla.<br />
callejón. — morf. cast. Carreró, atzucac, cul-<strong>de</strong>-sac.<br />
callejón sin salida. — morf. cast. Cul-<strong>de</strong>-sac, atzucac, un problema que no té remei, una qüestió<br />
sense solució.<br />
callo. — morf. cast. Ull <strong>de</strong> poll, call, durícia.<br />
callos. — morf. cast. Tripa.<br />
calma xixa. — morf. cast. m. Albaïna.<br />
calor (el). — gèn cast. La calor.<br />
calvo/a. — morf. cast. Calb/a.<br />
camada. — morf. cast. Llodrigada, llopada, conillada. // Estesa, estès, estesat. Correcte en el<br />
significat <strong>de</strong> passa llarga. // Camallada. // Bancada <strong>de</strong> terra.<br />
camanduler/a. — sem. Contista, rondallaire.<br />
càmara. — morf. cast. Cambra.<br />
camara<strong>de</strong>ria. — morf. cast. Companyonia.<br />
camarer/a. — morf. cast. Cambrer, cambrera, mosso, criada. // Assistent.<br />
camaril. — morf. cast. Cambril.<br />
camarot. — morf. cast. Cabina, cambra.<br />
cama-turca. — morf. cast. Turca, divan.<br />
cambi. — morf. cast. pros. i ort. Canvi.<br />
cameraman. — morf. angl. Càmera.<br />
Camila. — morf. cast. Camil·la.<br />
camilla. — morf. cast. Llitera, civera, baiard. // Braser <strong>de</strong> taula.<br />
camiller/a. — morf. cast. Portant, portalliteres.<br />
caminata. — morf. cast. Caminada, passejada.<br />
camion. — morf. cast. Camió.<br />
camison. — morf. cast. Camisa llarga.<br />
camorra. — morf. cast. Baralla, batussa.<br />
campanilla. — morf. cast. Campaneta. // Gargamelló, úvula.<br />
campant. — morf. cast. Ufanós, satisfet.<br />
campeó. — morf. cast. Campió.<br />
campinya. — morf. cast. Camp.<br />
campetxano. — morf. cast. Franc, obert, senzill, natural, trempat.<br />
cana (aplicat al cabell). — sem. Cabell blanc. Correcte en el sentit <strong>de</strong> mesura <strong>de</strong> longitud; presa<br />
per a pescar el peix <strong>de</strong> riu.<br />
canal (el). — gèn. i sem. La canal.<br />
canastilla. — morf. cast. Panereta, panera, cistelleta.
cancelar. — pros. i ort. Cancel·lar.<br />
canciller. — morf. cast. Canceller.<br />
candado, candau. — morf. cast. Ca<strong>de</strong>nat.<br />
can<strong>de</strong>labro. — morf. cast. Canelobre.<br />
can<strong>de</strong>lero. — morf. cast. Can<strong>de</strong>ler, cerer.<br />
candidès. — morf. cast. Candi<strong>de</strong>sa.<br />
candil. — morf. cast. Llum <strong>de</strong> ganxo.<br />
candilejas. — morf. cast. Bateria.<br />
canela. — morf. cast. Canyella.<br />
canguro. — morf. cast. Cangur.<br />
canilla. — morf. cast. Canella. // Ro<strong>de</strong>t.<br />
cansanci. — morf. cast. Cansament.<br />
cantar (substantiu). — sem. Càntic, corranda. Correcte com a verb.<br />
cantatrís. — morf. cast. Cantatriu.<br />
canter. — morf. cast. Picapedrer.<br />
cantera. — morf. cast. Pedrera. Correcte en el sentit <strong>de</strong> ganes <strong>de</strong> cantar.<br />
canti. — ort. Càntir.<br />
cantitat. — morf. cast. Quantitat.<br />
canto. m. — morf. cast. Cantell, caire. Ex.: Donar-se un cop contra el cantell <strong>de</strong> la taula. // Cant.<br />
canutillo. — morf. cast. Canonet.<br />
canviar (en sentit d’intercanvi <strong>de</strong> presents, cartes…). — sem. Bescanviar. Correcte en el sentit<br />
genèric <strong>de</strong> modificar.<br />
canyamàs. — morf. cast. Canemàs.<br />
canyeria. — morf. cast. Canonada, conducció.<br />
canyo. — morf. cast. Broc, tub.<br />
canyon. — morf. cast. Canó.<br />
cap <strong>de</strong>stornillat. — morf. cast. m. Cap <strong>de</strong> trons, cap <strong>de</strong>sballestat.<br />
capaç, capaça. — gèn. Capaç (m. i f.).<br />
capcejar. — morf. m. i anal. Capçar, penjar, cabotejar.<br />
caperucita. — morf. cast. Caputxeta.<br />
capicua. — ort. Cap-i-cua.<br />
capiguer. — idi. Caber, cabre.<br />
capilar. — pros. i ort. Capil·lar.<br />
capilla. — morf. cast. Capella. // Caputxa.<br />
capiscol. — morf. cast. Cabiscol, xantre.<br />
capitonat. — morf. gal. Enconxat, encoixinat, vanovat.<br />
capritxo. — morf. cast. Caprici, capritx.<br />
capsa (receptacle <strong>de</strong> cartó, etc., mes aviat petit). — sem. Caixa (embalatge <strong>de</strong> fusta d’una certa<br />
grandària, <strong>de</strong> forma rectangular).<br />
capullo. — morf. cast. Capoll, poncella, botó (<strong>de</strong> les flors). // Borró (rudiment <strong>de</strong> brot en forma <strong>de</strong><br />
botó). // Botja (on el cuc <strong>de</strong> seda s’enfila a filar el capoll).<br />
cara a aquesta situació. — sint. Per remeiar aquesta situació, davant aquesta situació, <strong>de</strong> cara a…<br />
cara xapada. — morf. cast. m. Cara xuclada.
caradura. — morf. cast. Barrut, barra, penques, cara, cara-gruixut.<br />
carajillo. — morf. cast. Cigaló, cafè amb conyac o anís.<br />
caramba! — morf. cast. Caram!, carat!<br />
caramelo. — morf. cast. Caramel, llamí.<br />
carantonyes. — morf. cast. Manyagueries, magarrufes, carantoines.<br />
caratsus! — idi. Caram!<br />
caravela. — pros. i ort. Caravel·la.<br />
carbono, carbon. — morf. cast. Carboni (element químic).<br />
carbuncle. — morf. cast. Carboncle, robí.<br />
carcajada. — morf. cast. Riallada.<br />
carcamal. — morf. cast. Vell, <strong>de</strong>crèpit.<br />
carcoma. — morf. cast. Corc, corcó, jaumet, quera. // Quera, corcadura, corquim, corcat, picona.<br />
carcomir/-se. Ex.: Pedres carcomi<strong>de</strong>s. — morf. cast. m. Corcar, banyarriquerar, riquerar. // Querarse,<br />
pollar-se, balir-se. Ex.: Pedres corca<strong>de</strong>s.<br />
cardar. — vulg. Fer el coit. Correcte en uns <strong>altres</strong> sentits.<br />
careig. — morf. cast. i anal. Acarament, confrontació.<br />
carèixer. — anal. Freturar, mancar, estar mancat <strong>de</strong>, no tenir.<br />
carejar. — morf. cast. i anal. Acarar.<br />
carga (en sentit d’obligació). — sem. Càrrega. Correcte com a mesura.<br />
cargament. — morf. cast. Carregament, càrrega.<br />
cariar-se. — sem. Corcar-se. Corcar-se coinci<strong>de</strong>ix amb cariar-se, però té a més un altre significat.<br />
caricaturitzar. — morf. cast. i anal. Caricaturar.<br />
carinyo. — morf. cast. Voluntat, afecte, amor, estimació.<br />
carinyós. — morf. cast. Afectuós, falaguer.<br />
carís. — morf. cast. Carés, aspecte.<br />
Carlos. — morf. cast. Carles.<br />
Carmen. — morf. cast. Carme.<br />
carnicer. — ort. Carnisser.<br />
carpinteria metàl·lica. — morf. cast. Fusteria metàl·lica.<br />
carrascal. — morf. cast. Carrascar, alzinar.<br />
carregar la mà. — morf. cast. m. Fer-ne un gra massa.<br />
carrera (en sentit <strong>de</strong> correguda). — morf. cast. Cursa, correguda. Correcte en el sentit <strong>de</strong> camí,<br />
ruta, professió.<br />
carret. — morf. cast. Ro<strong>de</strong>t, bobina.<br />
carretatge. — morf. cast. i anal. Carreteig.<br />
carretilla. — morf. cast. Bolquet, carretó // Carrutxes, caminadors.<br />
carrillo. — morf. cast. Galta.<br />
carromato. — morf. cast. Carro <strong>de</strong> càrrega.<br />
cartelera. — morf. cast. Cartellera.<br />
cartell (en sentit <strong>de</strong> la inscripció que dóna nom a un establiment, carrer, etc.). — sem. Rètol.<br />
Correcte en el sentit <strong>de</strong> paper enganxat a una paret, etc.<br />
cartuixa. — morf. cast. Cartoixa.<br />
cartujo. — morf. cast. Cartoixà.
cartulina. — ort. Cartolina.<br />
cartutxo. — morf. cast. Cartutx.<br />
casa <strong>de</strong> socors. — morf. cast. Dispensari.<br />
casa d’empenyos. — morf. cast. Casa <strong>de</strong> préstecs, casa d’empenyorament.<br />
casació. — pros. i ort. Cassació.<br />
casc (<strong>de</strong>l castellà cascote). — sem. cast. Bocí (d’un objecte <strong>de</strong> terrissa trencada), test, pa<strong>de</strong>llàs…<br />
Correcte en sentit <strong>de</strong> recipient, d’estri metàl·lic protector per al cap, etc.<br />
cascabell. — pros. i ort. Cascavell, picarol.<br />
càscara. — morf. cast. Clofolla, closca.<br />
cascarràbies. — morf. cast. Rondinaire, cerca-raons.<br />
cascavellito. — morf. cast. Picarol, cascavell.<br />
casco. — morf. cast. Casc (armadura, etc.) // Buc, carcassa (cos <strong>de</strong> nau) // Unglot (extremitat <strong>de</strong><br />
pota).<br />
cascots. — morf. cast. m. Runa // Metralla.<br />
casi. — morf. cast. Quasi, gairebé.<br />
casilla. — morf. cast. Caseta, casella // Barraca.<br />
casquillo. — morf. cast. Portabombetes // Virolla.<br />
casserio. — morf. cast. Caseriu.<br />
cassino. — pros. i ort. Casino.<br />
cassos. — pros. i ort. Casos.<br />
castetat. — morf. cast. m. i anal. Castedat.<br />
Castilla. — morf. cast. Castella.<br />
catafal, catafalc. — morf. cast. Cadafal, túmul.<br />
catalejo. — morf. cast. Ullera <strong>de</strong> llarga vista.<br />
cataplum! — morf. cast. Pataplum!, patatum!<br />
catar. — morf. cast. Tastar, <strong>de</strong>gustar.<br />
catarata. — morf. cast. Cascada, fall // Cataracta (<strong>de</strong>ls ulls).<br />
catastre. — morf. cast. Cadastre.<br />
catxarro. — morf. cast. Estri, fòtil, andròmina, en<strong>de</strong>rgues // Atuell, tupí, test, olla.<br />
catxassa. — morf. cast. Ganseria, sorneria, ronseria.<br />
catxeig, catxeo. — morf. cast. i anal. Escorcoll, escorcollament.<br />
catxejar. — morf. cast. i anal. Escorcollar.<br />
catxeta. — morf. cast. Bufetada, galtada.<br />
catxivatxe. — morf. cast. Andròmina, fòtil.<br />
catxorro. — morf. cast. Ca<strong>de</strong>ll.<br />
cauce. — morf. cast. Llera, llit, mare.<br />
caudal (béns, capital, quantitat d’alguna cosa). — sem. Cabal. Correcte referit a la cua.<br />
caudalós. — morf. cast. Cabalós. Ex.: Un riu cabalós.<br />
caudillo. — morf. cast. Cabdill, capitost.<br />
caure amb sort. — morf. cast. calc. Caure <strong>de</strong> potes com els gats, tenir sort (o no fer-se mal) en una<br />
caiguda. Una altra cosa és: caure bé (fig.).<br />
caure en la conta. — morf. cast. m. Caure-hi, acudir-se, encertar. Ex.: No hi queia, no ho encertava,<br />
no se m’acudia.
caure’s. Ex.: Se t’ha caigut el mocador. — sint. Caure. Ex.: T’ha caigut el mocador.<br />
cautiu. — morf. cast. Captiu.<br />
cautivar. — morf. cast. Captivar.<br />
cautivitat. — morf. cast. Captivitat.<br />
cava. — morf. cast. Celler.<br />
cavallar. — morf. cast. Cavallí. Ex.: Bestiar cavallí.<br />
cavilar. — pros. i ort. Cavil·lar.<br />
cebada. — morf. cast. Ordi.<br />
cebar. — morf. cast. Engreixar.<br />
cebar-se. — morf. cast. Rabejar-se, encruelir-se.<br />
cebo. — morf. cast. Esquer.<br />
cedilla. — morf. cast. Ç, ce trencada.<br />
cedir els pas. — morf. cast. m. Deixar pas.<br />
cedro. — morf. cast. Cedre.<br />
cèfiro. — morf. cast. Zèfir (ventijol, oreig) // Mantellina, vel.<br />
cegar. — morf. cast. Encegar // Obturar, tapar, embussar.<br />
cego, ciego. — morf. cast. Cec, orb.<br />
ceguera. — morf. cast. Ceguesa, orbetat, ceguetat.<br />
ceguetat (en sentit <strong>de</strong> privació <strong>de</strong>l discerniment). — sem. Encegament. Correcte en el sentit <strong>de</strong><br />
ceguesa.<br />
celda. — morf. cast. Cel·la.<br />
cel·lebrar. — pros. i ort. Celebrar.<br />
celo. — morf. cast. Zel.<br />
celos. — morf. cast. Gelosia.<br />
celós. — morf. cast. Gelós (que té gelosia) // Zelós (que té zel).<br />
celosament. — morf. cast. Zelosament.<br />
celosia. — morf. cast. Gelosia // Ventalla.<br />
cèlula. — pros. i ort. Cèl·lula.<br />
cenefa. — morf. cast. Sanefa.<br />
cenicero. — morf. cast. Cendrer.<br />
cenicienta. — morf. cast. Cendrosa, ventafocs.<br />
centauro. — morf. cast. Centaure.<br />
centèssim. — pros. i ort. infl. cast. Centèsim.<br />
centímetro. — morf. cast. Centímetre.<br />
centinella, centinela. — morf. cast. mixt. Sentinella.<br />
centro. — morf. cast. Centre.<br />
cepillo. — morf. cast. Raspall.<br />
cerca. — morf. cast. Tanca.<br />
cercanies. — morf. cast. Proximitats, veïnatge, voltants, encontorns, rodalia, foranies. Ex.: L’estació<br />
<strong>de</strong>ls trens <strong>de</strong> la rodalia.<br />
cercar. — morf. cast. Tancar // Assetjar.<br />
cercat. — morf. cast. Clos, tanca.<br />
cerda. — morf. cast. Cerra.
Cer<strong>de</strong>nya. — morf. cast. Sar<strong>de</strong>nya.<br />
ceremònia. — morf. cast. Cerimònia.<br />
cerrajero. — morf. cast. Serraller, manyà.<br />
cerrat/ada. — ort. Serrat/ada. Ex.: Barba serrada.<br />
cerril. — morf. cast. Rústic, feréstec.<br />
cerrojo. — morf. cast. Forrellat.<br />
cervís. — morf. cast. Bescoll.<br />
cèsped. — morf. cast. Herbei, prat, gespa.<br />
Cèssar, Céssar. — morf. cast. pros. i ort. Cèsar.<br />
cesse. — morf. cast. Cessació, cessament // Comiat.<br />
cetre, cetro. — morf. cast. Ceptre.<br />
charmant. — morf. gal. Encisador, encantador.<br />
charme. — morf. gal. Encant, encantàries, abelliment // Graciositat // Preciositat.<br />
christmas. — morf. ang. Nadala.<br />
cicater. — morf. cast. Miserable, gasiu, coquí, cagamiques.<br />
cicatrís. — morf. cast. Cicatriu.<br />
ciclòpeo. — morf. cast. Ciclopi.<br />
cidra. — morf. cast. Poncem.<br />
cierre. — morf. cast. Tancament (acció <strong>de</strong> tancar) // Tanca, tancadura, tancador, fermall.<br />
ciervo. — morf. cast. Cérvol.<br />
cifra. — morf. cast. Xifra.<br />
cigarra. — morf. cast. Cigala.<br />
cigarrillo. — morf. cast. Cigarret, cigarreta.<br />
cigarro. — morf. cast. Cigar.<br />
ciguenya. — morf. cast. Cigonya.<br />
cilindro. — morf. cast. Cilindre.<br />
cima. — morf. cast. i sem. Cim.<br />
cimentar. — morf. cast. Fonamentar.<br />
ciments. — morf. cast. i anal. Fonaments.<br />
cinematògrafo. — morf. cast. Cinematògraf.<br />
cíngul. — morf. cast. Cíngol, cinyell.<br />
cinquena essència. — sem. Quinta essència (verb: quintaessenciar).<br />
cinturon. — morf. cast. Cinturó, cinyell, cint.<br />
cinzell. — morf. cast. Cisell.<br />
cirabotes. — morf. gal. Enllustrador.<br />
circo. — morf. cast. Circ.<br />
circuït. — pros. Circuit.<br />
círcul. — morf. cast. Cercle, cèrcol (porció d’un pla limitat per la circumferència) // Circ<br />
(espectacle).<br />
circumvalació. — pros. i ort. Circumval·lació.<br />
circunscribir. — morf. cast. Circumscriure.<br />
ciruela. — morf. cast. Pruna.<br />
cirugià. — idi. Cirurgià.
cirugia. — morf. cast. Cirurgia.<br />
cisanya, cissanya. — morf. cast. Cugula, jull // Zitzània, discòrdia.<br />
cisne. — morf. cast. Cigne.<br />
cita (com a referència d’un text). — sem. Citació. Correcte en sentit d’adiament, assenyalar hora i<br />
lloc per trobar-se.<br />
ciudadania. — morf. cast. Ciutadania.<br />
civada. — sem. Ordi. (Cast. cebada: la semblança amb civada explica la confusió).<br />
civilisar. — morf. cast. Civilitzar.<br />
claretat. — morf. cast. cat. i anal. Claredat.<br />
clarín. — morf. cast. Clarí.<br />
claro. — morf. cast. Clariana (espai sense arbres, clapa, etc.).<br />
claro! — morf. cast. És clar!, no cal dir!<br />
Claudio. — morf. cast. Claudi.<br />
claustro. — morf. cast. Claustre.<br />
clave. — morf. cast. Clau.<br />
clavija. — morf. cast. Clavilla, clàvia.<br />
clavijero. — morf. cast. Claviller.<br />
clavilla (en sentit <strong>de</strong>l castellà grieta). — sem. Clivella. Correcte en el sentit <strong>de</strong> tros <strong>de</strong> fusta o<br />
metall cilíndric que es clava (castellà: clavija).<br />
Clement. — morf. cast. Climent.<br />
clero. — morf. cast. Clergat, clerecia, clerical.<br />
clivella. — idi. pros. i ort. Clavilla // Clivella.<br />
cloaca. — morf. cast. Claveguera.<br />
cloro. — morf. cast. Clor.<br />
clorofila. — pros. i ort. Clorofil·la.<br />
cobertís. — morf. cast. Sopluig, aixopluc, cobert, resguard, abrigall.<br />
cobre. — morf. cast. Coure, aram.<br />
cobrecames. — morf. cast. Cobrellit, cobertor (<strong>de</strong> llit), vànova.<br />
cobro. — morf. cast. Cobrament, cobrança.<br />
coça, cossa. — morf. cast. i idi. Guitza (animals) // Puntada <strong>de</strong> peu (persones).<br />
cocient. — morf. cast. Quocient.<br />
cocktail, coctel. — morf. angl. pros. Còctel.<br />
cocodrilo. — morf. cast. Cocodril.<br />
co<strong>de</strong>jar-se. — morf. cast. i anal. Freqüentar-se, tractar-se, fer-se (amb un altre).<br />
còdice. — morf. cast. Cò<strong>de</strong>x.<br />
codícia. — morf. cast. Cobejança, cobdícia.<br />
codiciar. — morf. cast. Cobejar.<br />
codicilo. — morf. cast. Codicil.<br />
codiciós. — morf. cast. Cobejós, cobdiciós.<br />
còdig, còdigo. — morf. cast. Codi.<br />
coetànea. — morf. cast. Coetània.<br />
cogoll, cogote. — morf. cast. Clatell, clotell, bescoll.<br />
coissor. — ort. Coïssor.
coixera. — morf. cast. cat. Coixesa.<br />
cola (part d’animal, <strong>de</strong> filera…). — sem. Cua. Ex.: Fer cua. Correcte en el sentit <strong>de</strong> adhesiu.<br />
colaborar. — morf. cast. pros. i ort. Col·laborar.<br />
colada. — morf. cast. Bugada, cubellada.<br />
coladura. — morf. cast. Ficada <strong>de</strong> peus, fer planxa // Passar al davant.<br />
colapse. — pros. i ort. Col·lapse.<br />
colar-se. — morf. cast. Passar al davant, fer trampa, esquitllar-se, passar-se // Equivocar-se, ficar<br />
els peus a la galleda, fer planxa.<br />
colar-se (fig.), ficar la pata. — morf. cast. m. Cagar-la, ficar el rem (o la pota), ficar-se <strong>de</strong> peus a la<br />
galleda.<br />
colecció. — pros. i ort. Col·lecció.<br />
colectivitat. — pros. i ort. Col·lectivitat.<br />
colega. — pros. i ort. Col·lega.<br />
colegi, colegit. — pros. ort i idi. Col·legi.<br />
colgadures. — morf. cast. Penjolls // Domassos, draperies.<br />
colgar (en sentit <strong>de</strong> suspendre d’un arbre, etc.; cast. colgar). — sem. Penjar, suspendre. Correcte<br />
en el sentit d’enterrar o posar alguna cosa dins un clot i cobrir-la amb terra.<br />
colgar el sambenito. — morf. cast. Carregar-se els neulers.<br />
colgar el telèfon. — morf. cast. m. Penjar el telèfon.<br />
colilla. — morf. cast. Punta, burilla, llosca (<strong>de</strong> cigar).<br />
colindant. — anal. Confrontant (2a ac.), afrontant.<br />
colisió. — pros. i ort. Col·lisió.<br />
coll <strong>de</strong> pajarita. — morf. cast. m. Coll d’aletes.<br />
colmado. — morf. cast. Curull, ple // Adrogueria, botiga, tenda <strong>de</strong> queviures.<br />
colmar. — morf. cast. Curullar, satisfer.<br />
colmena. — morf. cast. Rusc, buc, arna, abell, arnera.<br />
colmillo. — morf. cast. Ullal.<br />
colmo, comble. — morf. cast. i idi. Curull, caramull // Súmmum, extrem, allò que no hi ha.<br />
colocar. — morf. cast. pros. i ort. Col·locar.<br />
coloidal. — morf. cast. pros. i ort. Col·loïdal.<br />
colonisar. — morf. cast. Colonitzar.<br />
coloqui. — pros. i ort. Col·loqui.<br />
columpi. — morf. cast. Trapezi, gronxador.<br />
colxa. — morf. cast. Conxa, vànova.<br />
colxoneta. — morf. cast. <strong>de</strong>r. Màrfega, marfegó, matalasset.<br />
colzejar-se. — falsa <strong>de</strong>r. Tractar-se, freqüentar-se, fer-se. En cast.: co<strong>de</strong>arse.<br />
colzo. — idi. Colze.<br />
com (significant en qualitat <strong>de</strong>…). — sem. Com a. Ex.: Ha estat invitat com a presi<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> l’orfeó.<br />
Correcte indicant comparació.<br />
com (en sentit <strong>de</strong> menjadora, obi). — ort. sem. Cóm. Correcte en tots els <strong>altres</strong> sentits.<br />
com (o quant) abans millor. — morf. cast. calc. Com més aviat millor.<br />
com aquell qui no vol la cosa. — morf. cast. m. Com aquell qui res, com aquell qui bada.<br />
com no pugui fer-ho ara. — morf. cast. m. Si no puc fer-ho ara, si no ho puc fer ara (millor), si no
m’ho <strong>de</strong>ixen fer <strong>de</strong> seguida.<br />
comadrona. — morf. cast. Llevadora.<br />
comanar. — sem. Comandar.<br />
combatir. — morf. cast. Combatre.<br />
combatit. — morf. cast. i anal. Combatut.<br />
comblar. — morf. gal. Curullar, omplir // Satisfer, sadollar, saciar.<br />
comediant (una). — gèn. Una comedianta (en subs.).<br />
comendador. — morf. cast. Comanador.<br />
comès. — anal. cast.: cometido. Comesa, encàrrec, missió.<br />
comilon. — morf. cast. Fart, gormand.<br />
comilona. — morf. cast. Xefla.<br />
comilles. — morf. cast. Cometes.<br />
comisió. — pros. i ort. Comissió.<br />
comodín. — morf. cast. Jòquer.<br />
compadèixer. — morf. cast. i anal. Compadir, plànyer.<br />
companyerisme. — morf. cast. Companyonia.<br />
comparativa. — pros. ort. i idi. Cooperativa.<br />
comparecència. — morf. cast. Compareixença.<br />
comprendre. — ort. Comprendre.<br />
complascut. — anal. idi. Complagut.<br />
complert (adj.). — sem. Complet. Ex.: Obres completes. Correcte com a participi <strong>de</strong> complir.<br />
complexes (com a plural <strong>de</strong>l substantiu i adjectiu masculí complex). — morf. Complexos.<br />
Correcte com a plural <strong>de</strong> l’adjectiu femení complexa.<br />
complir amb el seu <strong>de</strong>ure. — sint. Complir el seu <strong>de</strong>ure.<br />
componenda. — morf. cast. Composició, adob, combinació, martingala.<br />
composar. — sem. Compondre. Correcte únicament en el sentit d’imposar arbitràriament.<br />
compostura. — morf. cast. Endreç, agençament // Adob, adoba-ment // Adorn, adornament //<br />
Modèstia, circumspecció, capteniment.<br />
compte (títol <strong>de</strong> noblesa). — sem. Comte. Correcte parlant <strong>de</strong> quantitats (he perdut el compte,<br />
compte corrent…).<br />
comtesa. — pros. i ort. Comtessa.<br />
comú (adj. fem.). — morf. Comuna.<br />
con tal que, amb tal que. — morf. cast. m. i loc. Mentre, mitjançant que, sempre que, amb que (en<br />
sentit condicional).<br />
concebida. — morf. cast. Concebuda (<strong>de</strong>l verb concebre). Ex.: Sens pecat fou concebuda.<br />
concebir. — morf. cast. Concebre.<br />
concejal. — morf. cast. Regidor, conseller municipal.<br />
concernir a. Ex.: Pel que concerneix als músics… — sint. Concernir. Ex.: Pel que concerneix els<br />
músics.<br />
conciliari. — f. <strong>de</strong>r. i ort. Conciliar // Consiliari.<br />
cònclave. — pros. i ort. Conclave.<br />
conclós (part. verb concloure). — sem. Conclús, resolt, <strong>de</strong>cidit (relatiu a una causa jurídica quan ja<br />
no hi ha dret a al·legar res més).
concordància. — morf. cast. Concordança.<br />
condal. — morf. cast. Comtal. Ex.: La ciutat comtal.<br />
con<strong>de</strong>/esa. — morf. cast. Comte, comtessa.<br />
con<strong>de</strong>stable. — morf. cast. Conestable.<br />
condicional (significant probabilitat). Ex.: Serien les cinc quan arribaren. — sint. Devia,<br />
<strong>de</strong>vies… (combinat amb l’infinitiu corresponent). Ex.: Devien ser les cinc quan arribaren.<br />
condolència. — morf. cast. Condolença.<br />
conducto. — morf. cast. Conducte.<br />
conèixer el panyo. — morf. cast. m. Saber el pa que s’hi dóna (o quin pa hi donen).<br />
conexió. — pros. i ort. Connexió.<br />
confós (com a adjectiu). — sem. Confús/a. Correcte com a participi <strong>de</strong> confondre.<br />
conmoure. — pros. i ort. Commoure.<br />
cono. — morf. cast. Con.<br />
conque. — morf. cast. loc. De manera que, així doncs, per tant («con que» té un altre significat: a<br />
pesar que, amb que, malgrat que).<br />
Conrado. — morf. cast. Conrad.<br />
consegüent (en sentit <strong>de</strong> coherència). — sem. Conseqüent. Correcte en el sentit <strong>de</strong> seguir com una<br />
<strong>de</strong>ducció o un efecte.<br />
conseguir. — morf. cast. Aconseguir, assolir.<br />
cònsola. — pros. i ort. Consola.<br />
Constantinople. — morf. cast. Constantinoble.<br />
constelació. — pros. i ort. Constel·lació.<br />
constrenyir. — morf. cast. i anal. Constrènyer.<br />
Consuelo. — morf. cast. Consol.<br />
cònsul. — morf. cast. m. Cònsol.<br />
consumició. — sem. Consumació (acció <strong>de</strong> consumar). «Consumició» és correcte en el significat<br />
d’allò que hom consumeix en un bar, etc.<br />
conta corrent (la), bancària. — gèn. cast. El compte corrent, bancari.<br />
contable. — morf. cast. Comptable.<br />
contar. — sem. Comptar, avaluar (<strong>de</strong>terminar el nombre d’objectes, mesurar el temps, tenir<br />
d’existència, no restar sinó un nombre limitat <strong>de</strong> dies a viure; incloure, comprendre dins un compte;<br />
dir els nombres enters segons llur ordre en la sèrie natural ascen<strong>de</strong>nt; passar, arreglar comptes; tenir<br />
per segur, confiar, esperar en algú o alguna cosa; ésser comptat, tenir valor, importar). Correcte en el<br />
sentit <strong>de</strong> narrar, relatar.<br />
conte (parlant <strong>de</strong> quantitats). — sem. Compte. Correcte en el sentit <strong>de</strong> narració.<br />
contemporanitzar. — idi. Contemporitzar.<br />
content (substantiu). — sem. Contentació, acontentament. Correcte com adjectiu: satisfet…<br />
contesa (títol nobiliari). — sem. Comtessa. Correcte en el sentit <strong>de</strong> contendre, disputar (cast.<br />
contienda).<br />
contentar. — morf. cast. Acontentar.<br />
contera. — morf. cast. Virolla // Cristol, guaspa.<br />
continuo/a. — morf. cast. Continu, contínua.<br />
contorn. — sem. Encontorns, rodalies. Correcte en el sentit <strong>de</strong> línia que limita exteriorment una
superfície, un cos, perifèria.<br />
contra d’ell. — sint. En contra d’ell.<br />
contra reembols. — morf. cast. m. A reembossament.<br />
contra viento i marea. — morf. cast. Malgrat els obstacles, plantar cara a les dificultats o resistirles.<br />
contrabando. — morf. cast. Contraban, frau.<br />
contrafuero. — morf. cast. Contrafur.<br />
contrarrevolució. — ort. Contrarevolució.<br />
contrata. — morf. cast. Contracta.<br />
contraveneno. — morf. cast. Contraverí, antídot.<br />
conxa. — morf. cast. i sem. Closca (coberta <strong>de</strong> tortuga, etc.) // Conquilla, petxina, pelegrina (closca<br />
petita que la mar escup) // Carei (matèria còrnia) // Coverol (forat <strong>de</strong> l’apuntador, cobert d’un mig<br />
hemisferi, en el prosceni d’un teatre).<br />
Conxa, Conxita. — morf. cast. Concepció, Ció, Cioneta.<br />
conxabar, conxibar. — morf. cast. Conxorxar, conxar.<br />
copla. — pros. Cobla.<br />
copos d’avena. — morf. cast. Flors <strong>de</strong> civada.<br />
copos <strong>de</strong> neu, copos. — morf. cast. m. Flocs, borrallons.<br />
cops al bulto! — morf. cast. Som-hi!<br />
coquetó. — morf. cast. Graciós, atractiu, agradívol.<br />
Coran, Corà. — morf. cast. Alcorà.<br />
corassa. — morf. cast. Cuirassa.<br />
corassonada. — morf. cast. Pressentiment, corada.<br />
corcovat. — morf. cast. Geperut.<br />
cordillera. — morf. cast. Serra, serralada.<br />
cordura. — morf. cast. Seny, enteniment.<br />
cornada. — morf. cast. Banyada, cop <strong>de</strong> banya.<br />
còrnea. — morf. cast. Còrnia.<br />
cornejar. — morf. cast. i anal. Tossar, banyegar.<br />
coro. — morf. cast. Cor. Ex.: El cor parroquial, els Cors <strong>de</strong> Clavé.<br />
corolari. — pros. i ort. Corol·lari.<br />
coronilla. — morf. cast. Coroneta.<br />
corpinyo. — morf. cast. Cosset.<br />
corpúscul. — morf. cast. Corpuscle.<br />
correatge. — morf. cast. i anal. Corretjam.<br />
corre<strong>de</strong>ra. — morf. cast. Corredora.<br />
corrent (la). — gèn. cast. El corrent.<br />
corrents (fent realment l’acció <strong>de</strong> córrer). — sem. Corrent. Ex.: Hi va anar corrent, no hi va anar<br />
caminant. Correcte en el sentit genèric <strong>de</strong> pressa. Ex.: Escriu això corrents.<br />
correria. — morf. cast. i <strong>de</strong>r. Correguda, incursió, escapada // Divertiment, disbauxa.<br />
corretejar. — morf. cast. Trescar, dardar.<br />
corretgir. — pros. i ort. Corregir.<br />
corrida. — morf. cast. Correguda, cós, cursa, corre-bou // Corredissa.
corrida <strong>de</strong> toros. — morf. cast. Cursa <strong>de</strong> braus.<br />
corrido/a. — morf. cast. Seguit // Confós, encorregut // Astut // Disbauxat, calavera.<br />
corriment (<strong>de</strong> terres, pedres, etc.) — sem. Esllavissada, ensulsia-da, esbaldregada (<strong>de</strong> terres,<br />
pedres, etc.). Correcte en el sentit <strong>de</strong> correguda, acció <strong>de</strong> córrer, flux d’algun humor en alguna<br />
part <strong>de</strong>l cos.<br />
corro. — morf. cast. Rotlle, rodona, rotllana, grup, cerclada.<br />
corrossiu. — pros. i ort. Corrosiu.<br />
corsé. — morf. cast. Cotilla.<br />
corseter. — morf. cast. Cotillaire.<br />
corso. — morf. cast. Cors (natural <strong>de</strong> Còrsega).<br />
cortapisa, cortapissa. — morf. cast. Entrebanc, restricció, <strong>de</strong>storb.<br />
cortaplumes. — morf. cast. Trempaplomes, tallaplomes, ganivet, coltell.<br />
corte. — morf. cast. masc. Tall (vora tallant d’una eina, acció i efecte <strong>de</strong> tallar pedres, fusta,<br />
roba…) // fem.: Cort (població on resi<strong>de</strong>ix el sobirà, comitiva, etc.).<br />
corteig. — morf. cast. i anal. Seguici, acompanyament.<br />
cortijo. — morf. cast. Alqueria, mas, masia.<br />
cortocircuit. — morf. cast. Curt circuit.<br />
corxea. — morf. cast. Corxera.<br />
corxete. — morf. cast. Gafet (per a subjectar) // Claudàtor. Ex.: Escriure entre claudàtors // Algutzir,<br />
agutzil (oficial municipal, etc.).<br />
coscorron. — morf. cast. Cop al cap.<br />
coser i cantar. — morf. cast. Bufar i fer ampolles.<br />
cossetger. — morf. cast. Colliter.<br />
cossetxadora. — morf. cast. Recol·lectora, combinada.<br />
cossetxar. — morf. cast. Collir, fer collita.<br />
costaner/a, costenc/a. — sem. Coster/a.<br />
costra. — morf. cast. Crosta // Crostís // Caramell // Crostim, cresp.<br />
costum (la). — gèn. cast. El costum.<br />
costurero, costurer. — morf. cast. Tauleta <strong>de</strong> cosir, cosidor, vetllador.<br />
cotejar. — morf. cast. i anal. Confrontar, comparar, acarar.<br />
cotidià. — morf. cast. Quotidià.<br />
cotisar. — morf. cast. Cotitzar.<br />
coto. — morf. cast. Vedat, tancat.<br />
cotó en rama, algodon en rama. — morf. cast. m. Cotó en floca.<br />
cotó pólvora. — morf. cast. m. Fulmicotó.<br />
cotxe-cama. — morf. cast. m. Vagó amb lliteres.<br />
cotxero. — morf. cast. Cotxer, auriga.<br />
cotxes en cabeça. — morf. cast. m. Cotxes, vagons davanters, <strong>de</strong>l davant.<br />
cotxino. — morf. cast. masc. Porc // adj.: Porc, brut, potiner.<br />
cotxo. — idi. Cotxe.<br />
cova (cavitat subterrània en sentit vertical o quasi vertical). — sem. Avenc. Correcte en el sentit<br />
d’<strong>altres</strong> cavitats subterrànies.<br />
cramell, cremell. — idi. Caramell.
craneà. — morf. cast. Cranià, cranial.<br />
cràneo. — morf. cast. Crani.<br />
creència. — morf. cast. Creença.<br />
crepúscul. — morf. cast. Crepuscle // Matinada // Capvespre, posta.<br />
creuada. — f. etim. Croada.<br />
creuat (substantiu). — f. etim. Croat.<br />
cria<strong>de</strong>r, cria<strong>de</strong>ro. — morf. cast. Viver, planter.<br />
cridar l’atenció. — morf. cast. calc. Advertir. Correcte en el sentit d’atreure l’admiració, etc.<br />
crimen. — morf. cast. Crim.<br />
crio. — morf. cast. Nodrissó, criatura.<br />
crisol, crissol. — morf. cast. Gresol.<br />
crisi, crissis. — pros. i ort. Crisi.<br />
Crissòstom. — morf. cast. Crisòstom.<br />
cristalí. — pros. i ort. Cristal·lí.<br />
cristallí. — f. <strong>de</strong>r. Cristal·lí.<br />
Cristo. — morf. cast. Crist.<br />
criticon. — morf. cast. Criticaire.<br />
croar. — morf. cast. Raucar.<br />
crucero. — morf. cast. Creuer.<br />
crucigrama. — morf. cast. Mots encreuats.<br />
cru<strong>de</strong>l. — idi. Cruel.<br />
cru<strong>de</strong>sa. — morf. cast. Cruesa, cruor.<br />
crueldat. — morf. cast. Crueltat.<br />
crusar. — morf. cast. Creuar, travessar, traspassar (un carrer, etc.) // Encreuar (formant creu).<br />
crusat (subs.). — morf. cast. Croat (cavaller d’una croada).<br />
cruse, crus. — morf. cast. Encreuament, cruïlla // Travessia // Intersecció.<br />
crusos (adj.). — pl. err. Crus. Ex.: Alls crus.<br />
cuajar, quajar. — morf. cast. m. Quallar-se, coagular-se, prendre’s, aglevar-se, agrumollar-se (la<br />
sang, la llet, etc.) // Quallar, reeixir (realitzar-se un projecte) // Omplir.<br />
cuartel, quartet. — morf. cast. m. Caserna, quarter.<br />
cuba. — morf. cast. Bóta.<br />
cubilete. — morf. cast. Gobelet.<br />
cubito. — morf. cast. Cubet (<strong>de</strong> gel), glaçó // Galleda, poal.<br />
cubo. — morf. cast. Galleda, poal, cubell, tina // Cub (figura geomètrica).<br />
cubrecama. — morf. cast. Cobrellit.<br />
cucaratxa. — morf. cast. Escarabat <strong>de</strong> cuina, cuca molla, panerola, pastereta.<br />
cuco (adj.). — morf. cast. Bonic, polit, graciós // Astut, picardiós.<br />
cucurutxo. — morf. cast. Paperina.<br />
cuenta (la), qüenta. — morf. cast. i gèn. El compte.<br />
cuentes galanes. — morf. cast. Galivança, esperança fal·laç.<br />
cuentista. — morf. cast. Enredaire // Contista.<br />
cuento, qüento. — morf. cast. Conte, rondalla, contalla, història // Històries, romanços, etc. Ex.: No<br />
em vinguis amb romanços.
cuerno. — morf. cast. Banya, corn.<br />
cuero. — morf. cast. Cuir, bot.<br />
cuidado (subs.). — morf. cast. Compte, cura, esment, tenir cura <strong>de</strong>.<br />
cuidado! — morf. cast. Compte!, alerta!, ep!, para ment a no caure!, tingueu cura a no…<br />
cuidadós. — morf. cast. Acurat, curós, amatent.<br />
cuidar. — morf. cast. Curar, menar, governar, tenir cura // Agombolar.<br />
cuidar-se <strong>de</strong>. — morf. cast. Ocupar-se <strong>de</strong>, encarregar-se (d’una cosa), estar per (algú).<br />
cuida’t <strong>de</strong> tu. — morf. cast. calc. Preocupa’t, cura’t <strong>de</strong> tu.<br />
cuita (subs.) — morf. cast. Angúnia, angoixa, pena.<br />
cul<strong>de</strong>sac, cul <strong>de</strong> sac. — ort. Cul-<strong>de</strong>-sac.<br />
culebra. — morf. cast. Colobra, serp.<br />
culero. — morf. cast. Culatxo.<br />
cumpleanys. — morf. cast. Natalici, aniversari, ésser el natalici, fer els anys.<br />
cuna. — morf. cast. Bressol, bres.<br />
cun<strong>de</strong>ix molt. — morf. cast. m. Augmenta, ren<strong>de</strong>ix molt.<br />
cundir. — morf. cast. Rendir // Estendre’s.<br />
cunya. — morf. cast. Cuny, falca, tascó.<br />
cuota. — morf. cast. ort. Quota, tant.<br />
cupo. — morf. cast. Contingent, part, quota.<br />
cura, curació (significant èxit <strong>de</strong>l tractament). — sem. Guariment, guarició. Correcte en el sentit<br />
<strong>de</strong> tractament.<br />
curanta. — pros. i ort. Quaranta.<br />
curar (significant restituir la salut). — sem. Guarir. Correcte en <strong>altres</strong> sentits com conservar,<br />
assaonar, tenir cura d’alguna cosa, emprar els mitjans necessaris per a la guarició, etc.<br />
curba (<strong>de</strong> carretera, etc.). — morf. cast. Revolt, volta, giragonsa.<br />
curiosejar. — morf. cast. i anal. Tafanejar, xafar<strong>de</strong>jar.<br />
cursillistes. — morf. cast. Cursetistes.<br />
cursillos. — morf. cast. Cursets. Ex.: Cursets <strong>de</strong> Cristiandat.<br />
curt d’alcanços. — morf. cast. m. Curt <strong>de</strong> gambals.<br />
curtició. — morf. cast. Adob, adoberia.<br />
curtidor. — morf. cast. Adober, pellaire, blanquer, alu<strong>de</strong>r, assaonador.<br />
curtir. — morf. cast. Adobar, assaonar // Colrar.<br />
curtit. — morf. cast. Pell adobada // Endurit, avesat, fet a.<br />
curtit (pel clima). — morf. cast. Colrat.<br />
curva. — morf. cast. Corba, revolt.<br />
curvilínea. — morf. cast. Curvilínia.<br />
cutxaron. — morf. cast. Llosa // Cullerot, culler.<br />
cutxilla. — morf. cast. Ganiveta, tallant, fulla d’afaitar, coltell, tisora.
D, d<br />
dàdiva. — morf. cast. Do, present.<br />
dadivós. — morf. cast. Generós, liberal.<br />
dale! — morf. cast. Tornem-hi!, encara!<br />
dale que te pego. — morf. cast. Cop <strong>de</strong>, vinga.<br />
d’alto copete, gent <strong>de</strong> pro. — morf. cast. m. Gent grossa, gent d’upa (distingida, d’importància, <strong>de</strong><br />
l’aristocràcia), senyor <strong>de</strong>ls grossos.<br />
d’altra manera. — morf. cast. m. Altrament, d’una altra manera.<br />
damascat. — morf. cast. Adomassat.<br />
damisela. — pros. i ort. Damisel·la.<br />
dança. — ort. Dansa.<br />
d’aquí… (dos dies). — sint. D’aquí a… (dos dies).<br />
dar al traste. — morf. cast. Trabucar, malbaratar, <strong>de</strong>struir.<br />
dardo. — morf. cast. Dard, dar<strong>de</strong>ll.<br />
dato. — morf. cast. Dada, clarícia.<br />
davasall. — ort. Devessall, <strong>de</strong>vessell.<br />
<strong>de</strong> acuerdo. — morf. cast. i loc. D’acord.<br />
<strong>de</strong> bal<strong>de</strong>, <strong>de</strong> gratis, <strong>de</strong> mòmio. — morf. cast. De franc, d’arròs, <strong>de</strong> gorra, gratuïtament, gratis.<br />
<strong>de</strong> bon fuste. — morf. cast. m. De bona mena, <strong>de</strong> bona fusta.<br />
<strong>de</strong> bon talante, talant, tarannà. — morf. cast. m. De bona lluna, <strong>de</strong> filis.<br />
<strong>de</strong> bones a primeres. — morf. cast. m. De bell antuvi.<br />
<strong>de</strong> bote en bote. — morf. cast. De gom a gom, ple a vessar, ple com un ou.<br />
<strong>de</strong> cabo a rabo. — morf. cast. De cap a cap.<br />
<strong>de</strong> canto. — morf. cast. De cantell.<br />
<strong>de</strong> capa caïda, caiguda. — morf. cast. m. A mal borràs, <strong>de</strong> mal borràs, <strong>de</strong> cul per terra.<br />
<strong>de</strong> carretilla. — morf. cast. De cor, <strong>de</strong> memòria, <strong>de</strong> carrera.<br />
<strong>de</strong> compte i risc d’un. — morf. cast. calc. Sota la responsabilitat d’un.<br />
<strong>de</strong>, en cuclilles. — morf. cast. A la gatzoneta; ajupit (no tan exacte).<br />
<strong>de</strong> cuidado, ser <strong>de</strong> cuidado. — morf. cast. Perillós, greu, d’importància.<br />
<strong>de</strong> cupo. — morf. cast. De repartiment.<br />
<strong>de</strong> golpe i porrasso. — morf. cast. De cop i volta, tot d’una, tot d’un plegat, <strong>de</strong> sobte.<br />
<strong>de</strong> lance. — morf. cast. De segona mà, venturer.<br />
<strong>de</strong> l’ordre <strong>de</strong>. — morf. cast. m. Aproximadament, al voltant.<br />
<strong>de</strong> mal talante, talant. — morf. cast. m. De mala lluna, <strong>de</strong> futris.<br />
<strong>de</strong> mil amores. — morf. cast. Amb molt <strong>de</strong> gust, a mans besa<strong>de</strong>s, a bo<strong>de</strong>s em convi<strong>de</strong>s.<br />
<strong>de</strong> nada, <strong>de</strong> res, no hi ha <strong>de</strong> què (contestant a un «Gràcies»). — morf. cast. m. No s’ho val, no té<br />
importància, no cal, no les mereixo. (Alguns admeten «<strong>de</strong> res»).<br />
<strong>de</strong> nyigui-nyac. — idi. De nyigui-nyogui.<br />
<strong>de</strong> órdago. — morf. cast. Fora <strong>de</strong> mida, espaterrant.<br />
<strong>de</strong> pacotilla. — morf. cast. De fira, d’estar per casa.<br />
<strong>de</strong> par en par. — morf. cast. De bat a bat.<br />
<strong>de</strong> passo, <strong>de</strong> pas. — morf. cast. De passada // Passa <strong>de</strong>.
<strong>de</strong> pel darrere. — morf. cast. De part d’arrere, per darrere, <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l darrere.<br />
<strong>de</strong> perilla, <strong>de</strong> perilles, al pelo. — morf. cast. Al pèl, que ni pintat, a propòsit, con l’anell al dit, a<br />
tomb, oportú, <strong>de</strong> primera.<br />
<strong>de</strong> peu, <strong>de</strong> peu dret. — sint. A peu dret, dret, <strong>de</strong>mpeus.<br />
<strong>de</strong> planton. — morf. cast. Palplantat, d’espera, espera que esperaràs.<br />
<strong>de</strong> poc o mal fuste. — morf. cast. m. De poca importància, <strong>de</strong> nyigui-nyogui, <strong>de</strong> pa sucat amb oli.<br />
<strong>de</strong> precís. — morf. cast. De necessitat. Recor<strong>de</strong>m el sentit català <strong>de</strong> precís.<br />
<strong>de</strong> pressa i corrents. — morf. cast. m. A corre-cuita.<br />
<strong>de</strong> prompte. — morf. cast. m. De sobte, tot d’una, d’improvís, <strong>de</strong> cop.<br />
<strong>de</strong> punta en blanc. — morf. cast. m. En blanc.<br />
<strong>de</strong> puntilles. — morf. cast. De puntetes.<br />
<strong>de</strong> quan en quan. — morf. cast. m. De tant en tant, a<strong>de</strong>siara, <strong>de</strong> tard en tard, ara i adés.<br />
<strong>de</strong> què. — sint. Que (omissió <strong>de</strong> la preposició <strong>de</strong> davant la conjunció que). Correcte si el «què» és<br />
un relatiu fort o un interrogatiu. Ex.: Tinc por que faré tard (no: <strong>de</strong> què faré tard).<br />
<strong>de</strong> quita i pon. — morf. cast. Llevadís, <strong>de</strong> posa i treu, <strong>de</strong> treure i posar.<br />
<strong>de</strong> raiadillo. — morf. cast. De vions.<br />
<strong>de</strong> remate. — morf. cast. Finalment, <strong>de</strong> rematada, al capdamunt.<br />
<strong>de</strong> repeló. — morf. cast. D’arrapa i fuig.<br />
<strong>de</strong> repent. — morf. cast. De sobte, <strong>de</strong> cop i volta, tot d’una, tot d’un plegat, <strong>de</strong> bursada, en sec.<br />
<strong>de</strong> repuesto. — morf. cast. De recanvi, <strong>de</strong> reserva; rebost (prevenció <strong>de</strong> comestibles).<br />
<strong>de</strong> retxasso. — morf. cast. De retop, <strong>de</strong> rebot, <strong>de</strong> retruc.<br />
<strong>de</strong> retxupete. — morf. cast. i pros. D’allò més bo, per llepar-se’n els dits.<br />
<strong>de</strong> rissa. — morf. cast. De riure.<br />
<strong>de</strong> rodilles. — morf. cast. De genollons, agenollat.<br />
<strong>de</strong> sopeton. — morf. cast. De sobte, <strong>de</strong> sobtada, <strong>de</strong> cop, tot <strong>de</strong> cop, tot d’una, tot d’un plegat,<br />
d’improvís, impensadament.<br />
<strong>de</strong> totes pren<strong>de</strong>s. — morf. cast. m. De molt bones qualitats.<br />
<strong>de</strong> tots modos. — morf. cast. m. De totes maneres, sigui com sigui, costi el que costi, així i tot,<br />
tanmateix.<br />
<strong>de</strong> trapillo. — morf. cast. D’anar per casa.<br />
<strong>de</strong> tretxo en tretxo, <strong>de</strong> tros en tros, a tretxos. — morf. cast. m. De trast en trast, <strong>de</strong> tant en tant.<br />
<strong>de</strong> venda. — sint. En venda.<br />
<strong>de</strong>an, <strong>de</strong>cà. — morf. cast. Degà.<br />
<strong>de</strong>batin. — morf. cast. Debatre.<br />
<strong>de</strong>be. — morf. cast. Deute, càrrec, dèbit (termes d’administració).<br />
<strong>de</strong>be i haver. — morf. cast. Dèbit i haver.<br />
<strong>de</strong>ber. — morf. cast. (vegeu <strong>de</strong>ure) // m. Deure, treball, tasca, obligació. Ex.: Fer els <strong>de</strong>ures <strong>de</strong><br />
classe.<br />
<strong>de</strong>cano. — morf. cast. Degà.<br />
<strong>de</strong>ceni. — morf. cast. Decenni, dècada.<br />
<strong>de</strong>cepcionar. — morf. cast. Decebre.<br />
<strong>de</strong>cígram. — pros. i ort. Decigram.<br />
dècimoctau. — morf. cast. Divuitè.
dècimonon. — morf. cast. Dinovè.<br />
dècimoquart. — morf. cast. Catorzè.<br />
dècimoquint. — morf. cast. Quinzè.<br />
dècimosèptim. — morf. cast. Dissetè.<br />
dècimosext. — morf. cast. Setzè.<br />
dècimoterç. — morf. cast. Tretzè.<br />
<strong>de</strong>coro. — morf. cast. Decòrum.<br />
<strong>de</strong>glutació. — morf. cast. Deglutició, <strong>de</strong>glució.<br />
<strong>de</strong>golla<strong>de</strong>r. — morf. cast. Degollador, escorxador, escorxa-ròsses.<br />
<strong>de</strong>gollina. — morf. cast. Degolladissa.<br />
<strong>de</strong>gut a (en començament d’oració). — morf. cast. A causa <strong>de</strong>, per raó <strong>de</strong>, per, per la raó que, per<br />
motiu <strong>de</strong>.<br />
<strong>de</strong>gut a això. — morf. cast. m. A causa d’això, per raó d’això, per aquest motiu.<br />
<strong>de</strong>hesa. — morf. cast. Devesa.<br />
<strong>de</strong>ixar anar un jurament. — morf. cast. m. Engegar un jurament.<br />
<strong>de</strong>ixar penjat. — morf. cast. m. Deixar a l’estacada, embarcar-se i <strong>de</strong>ixar en terra (en el sentit<br />
d’abandonar en un perill, etc.).<br />
<strong>de</strong>ixar-se <strong>de</strong> cuentos, qüentos. — morf. cast. m. Deixar-se <strong>de</strong> romanços, <strong>de</strong> brocs, <strong>de</strong> raons,<br />
d’històries.<br />
<strong>de</strong>l mal al menos, al menys. — morf. cast. m. Encara bé, encara encara, encara sort.<br />
<strong>de</strong>l pròxim (prójimo). — morf. cast. m. D’altri.<br />
<strong>de</strong>lanter. — morf. cast. Davanter. Ex.: Davanter centre.<br />
<strong>de</strong>lantera. — morf. cast. Davantera.<br />
<strong>de</strong>leitar. — morf. cast. Delectar, <strong>de</strong>litar.<br />
<strong>de</strong>lesnable. — morf. cast. Frèvol, fonedís, <strong>de</strong> mira’m i no em toquis // Relliscós.<br />
<strong>de</strong>letrejar. — morf. cast. i anal. Confegir, lletrejar.<br />
<strong>de</strong>lfín, <strong>de</strong>lfí. — morf. cast. Dofí (animal marí). Delfí és el fill gran <strong>de</strong>l rei <strong>de</strong> França.<br />
<strong>de</strong>lfín. — morf. cast. Delfí (fill gran <strong>de</strong>l rei <strong>de</strong> França; nom propi d’home).<br />
<strong>de</strong>macrar-se. — morf. cast. Amagrir-se, acanyar-se.<br />
<strong>de</strong>manar peres a l’olmo. — morf. m. Demanar la lluna en un cove.<br />
<strong>de</strong>mà-passat. — ort. Demà passat.<br />
<strong>de</strong>marré. — morf. gal. Engegador.<br />
<strong>de</strong>matí. — idi. De matí, <strong>de</strong> matinada.<br />
<strong>de</strong>més (adj.). — morf. cast. Tots (o totes) <strong>altres</strong>, tots, qualssevol.<br />
<strong>de</strong>més (els <strong>de</strong>més…). — sem. Altres (els, les… <strong>altres</strong>).<br />
<strong>de</strong>mudat. — morf. cast. Trasmudat, transportat.<br />
d’ençà (Ex.: d’ençà aquell dia). — sint. D’ençà <strong>de</strong>. Ex.: D’ençà d’aquell dia, d’aquell dia ençà.<br />
<strong>de</strong>ngós. — morf. cast. Melindrós.<br />
<strong>de</strong>ntellada. — morf. cast. Mossegada, <strong>de</strong>ntegada, <strong>de</strong>ntada.<br />
<strong>de</strong>ntífric. — morf. cast. Dentifrici.<br />
<strong>de</strong>parar. — morf. cast. Subministrar, fornir, proporcionar.<br />
<strong>de</strong>passar. — morf. cast. Sobrepassar, ultrapassar // Avançar.<br />
<strong>de</strong>penent (com adj. i subs.). — sem. Depen<strong>de</strong>nt. Correcte només com a gerundi <strong>de</strong> <strong>de</strong>pendre.
<strong>de</strong>port. — sem. Esport. Correcte en el sentit <strong>general</strong> d’esbarjo.<br />
<strong>de</strong>pòsit. — morf. cast. Dipòsit.<br />
<strong>de</strong>positar. — morf. cast. Dipositar.<br />
<strong>de</strong>pressa. — ort. De pressa.<br />
<strong>de</strong>rramament. — morf. cast. Vessament, escampament, escampall.<br />
<strong>de</strong>rramar. — morf. cast. i sem. Vessar, escampar // Derramar (repartir entre persones una<br />
contribució). En un altre sentit castellà no és correcte.<br />
<strong>de</strong>rrame. — morf. cast. Vessament, vessada // Minvell.<br />
<strong>de</strong>rredor. — idi. Entorn, voltant, contorn.<br />
<strong>de</strong>rribar. — morf. cast. En<strong>de</strong>rrocar, abatre, aterrar, <strong>de</strong>rruir.<br />
<strong>de</strong>rribo. — morf. cast. En<strong>de</strong>rroc, <strong>de</strong>rroc, en<strong>de</strong>rrocament, <strong>de</strong>rrocament, aterrament.<br />
<strong>de</strong>rritir. — morf. cast. Fondre, <strong>de</strong>sfer.<br />
<strong>de</strong>rrotxador. — morf. cast. Malbaratador, malversador.<br />
<strong>de</strong>rrotxar. — morf. cast. Malbaratar, malversar.<br />
<strong>de</strong>rrotxe. — morf. cast. Devessall (profusió <strong>de</strong> paraules, flors, etc.) // Malbarat, malbaratament,<br />
balafiament (dilapidació <strong>de</strong> béns).<br />
<strong>de</strong>s d’allà estant. — sint. D’allà estant, <strong>de</strong>s d’allà.<br />
<strong>de</strong>s <strong>de</strong> que. — sint. Des que, d’ençà que.<br />
<strong>de</strong>s <strong>de</strong>l moment que. — morf. cast. m. Del moment que. Correcte: <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l primer moment.<br />
<strong>de</strong>s <strong>de</strong>l punt <strong>de</strong> vista. — sint. Del punt <strong>de</strong> vista.<br />
<strong>de</strong>sabriment. — morf. cast. Duresa, eixutor, fador.<br />
<strong>de</strong>sabrotxar. — morf. cast. Descordar, <strong>de</strong>sbotonar.<br />
<strong>de</strong>sacato. — morf. cast. Desacatament.<br />
<strong>de</strong>sacert. — morf. cast. Desencert, malencert.<br />
<strong>de</strong>sacertar. — morf. cast. Desencertar, malencertar.<br />
<strong>de</strong>sacostumbrar. — morf. cast. Desacostumar.<br />
<strong>de</strong>safio. — morf. cast. Duel // Desafiament.<br />
<strong>de</strong>saforar-se. — morf. cast. Excedir-se, <strong>de</strong>scompondre’s.<br />
<strong>de</strong>sagrado. — morf. cast. Desgrat, <strong>de</strong>splaer.<br />
<strong>de</strong>sagravi. — morf. cast. Desgreuge, <strong>de</strong>sagreujament.<br />
<strong>de</strong>sagraviar. — morf. cast. Desagreujar.<br />
<strong>de</strong>sagüe, <strong>de</strong>saigüe. — morf. cast. Desguàs.<br />
<strong>de</strong>sahogar. — morf. cast. Desfogar, esbravar.<br />
<strong>de</strong>sahogar-se. — morf. cast. Desfogar-se, esbravar-se.<br />
<strong>de</strong>sahogat. — morf. cast. Esbarjós, <strong>de</strong>sembarassat (d’una habitació, etc.) // Folgat, benestant<br />
(situació econòmica).<br />
<strong>de</strong>sahogo. — morf. cast. Desfogament, esbravament. // Desembaràs // Esplai, esbargiment.<br />
<strong>de</strong>sahuci, <strong>de</strong>sauci. — morf. cast. Comiat, <strong>de</strong>snonament.<br />
<strong>de</strong>sahuciar, <strong>de</strong>sauciar. — morf. cast. Desnonar, donar comiat (notificar rompiment <strong>de</strong> contracte),<br />
acomiadar // Desenganyar, <strong>de</strong>semparar (llevar esperança), <strong>de</strong>sesperançar.<br />
<strong>de</strong>saigua. — f. <strong>de</strong>riv. Desguàs, eixidiu. Ex.: L’eixidiu d’una aigüera.<br />
<strong>de</strong>sairar. — morf. cast. Desatendre, <strong>de</strong>sestimar, menystenir.<br />
<strong>de</strong>sairat (adj.). — morf. cast. Desairós.
<strong>de</strong>saire. — morf. cast. Desatenció, menyspreu, rebuf, miquel.<br />
<strong>de</strong>semparar. — ort. Desemparar.<br />
<strong>de</strong>semparo. — morf. cast. Desemparança, <strong>de</strong>semparament, abandó.<br />
<strong>de</strong>sànim. — morf. cast. Descoratjament, <strong>de</strong>sengany // Deixament.<br />
<strong>de</strong>sapacible. — morf. cast. Desagradable.<br />
<strong>de</strong>sapego. — morf. cast. Desmenjament, indiferència.<br />
<strong>de</strong>sarme. — morf. cast. Desarmament.<br />
<strong>de</strong>sarraigar. — morf. cast. Desarrelar.<br />
<strong>de</strong>sarrollar. — morf. cast. Desenrotllar, <strong>de</strong>senvolupar // Descargolar.<br />
<strong>de</strong>sarrollo, <strong>de</strong>senrotllo. — morf. cast. Desenrotllament, <strong>de</strong>senvolupament, <strong>de</strong>splegament //<br />
Creixença.<br />
<strong>de</strong>sasseat. — morf. cast. Desendreçat.<br />
<strong>de</strong>sassosego. — morf. cast. Neguit, ànsia, <strong>de</strong>sassossec, <strong>de</strong>sfici.<br />
<strong>de</strong>satascar. — morf. cast. Desembussar, <strong>de</strong>sencallar.<br />
<strong>de</strong>satí, <strong>de</strong>safino. — morf. cast. Disbarat, <strong>de</strong>spropòsit, <strong>de</strong>sencert, follia, atzagaiada.<br />
<strong>de</strong>sbarajuste. — morf. cast. Desgavell, <strong>de</strong>sballestament, <strong>de</strong>sori.<br />
<strong>de</strong>sbocar. — morf. cast. Esbrocar, esbroquellar, esbrocalar.<br />
<strong>de</strong>sbravar. — sem. Esbravar-se.<br />
<strong>de</strong>scabellat. — morf. cast. Desgavellat, absurd, <strong>de</strong>sballestat. Correcte en <strong>altres</strong> sentits.<br />
<strong>de</strong>scalabrar. — morf. cast. Esgalabrar.<br />
<strong>de</strong>scampat. — morf. cast. Despoblat.<br />
<strong>de</strong>scansillo. — morf. cast. Replà.<br />
<strong>de</strong>scarga. — morf. cast. Descàrrega.<br />
<strong>de</strong>scaro. — morf. cast. Desvergonyiment, <strong>de</strong>scaradura.<br />
<strong>de</strong>scarriar. — morf. cast. Esgarriar, <strong>de</strong>sencaminar.<br />
<strong>de</strong>scifrar. — morf. cast. Desxifrar.<br />
<strong>de</strong>scocat. — morf. cast. Desvergonyit, <strong>de</strong>scarat.<br />
<strong>de</strong>scolgar. — morf. cast. Despenjar. Correcte significant <strong>de</strong>senterrar.<br />
<strong>de</strong>scolgar l’abric. — morf. cast. m. Despenjar l’abric.<br />
<strong>de</strong>scollar. — morf. cast. Sobresortir, excel·lir.<br />
<strong>de</strong>sconegut (subs.). — morf. cast. Inconegut.<br />
<strong>de</strong>scontent (subs.). — morf. cast. m. Descontentament, <strong>de</strong>scontentació. Correcte com a adj.:<br />
Malcontent, <strong>de</strong>spagat.<br />
<strong>de</strong>scuidar (en el sentit <strong>de</strong> no tenir cura). — morf. cast. Negligir, abandonar, <strong>de</strong>scarar. Correcte en<br />
el sentit <strong>de</strong> <strong>de</strong>ixar-se una cosa per oblit.<br />
<strong>de</strong>scuidat/ada (adj.). — morf. cast. i anal. Descurós, negligent // Descurat. Coromines l’admet en el<br />
sentit <strong>de</strong> <strong>de</strong>ixar <strong>de</strong> fer, <strong>de</strong>ixar-se per oblit.<br />
<strong>de</strong>s<strong>de</strong>. — morf. cast. ort. Des <strong>de</strong>.<br />
<strong>de</strong>s<strong>de</strong>, <strong>de</strong>s <strong>de</strong> luego. — morf. cast. i loc. Sens dubte, és clar, no cal dir-ho, naturalment, certament, i<br />
tant!, com hi ha Déu!, bé prou que, pla bé, prou, no cal que, oidà, per <strong>de</strong>scomptat.<br />
<strong>de</strong>sditxa. — morf. cast. Infeliç, dissortat.<br />
<strong>de</strong>sdoro. — morf. cast. Detriment, <strong>de</strong>slluïment, taca.<br />
<strong>de</strong>seguit, <strong>de</strong>seguida. — ort. De seguida.
<strong>de</strong>sembarca<strong>de</strong>r. — morf. cast. Desembarcador.<br />
<strong>de</strong>sembols. — morf. cast. Desembós.<br />
<strong>de</strong>sembolsar. — morf. cast. Desembossar, <strong>de</strong>sembutxacar.<br />
<strong>de</strong>sembutxar. — morf. cast. Desbotar, <strong>de</strong>sempatxar // Descab<strong>de</strong>llar, <strong>de</strong>sembussar.<br />
<strong>de</strong>semparo. — morf. cast. Desemparament.<br />
<strong>de</strong>sempenyar. — morf. cast. Complir (el <strong>de</strong>ure) // Executar (un paper) // Exercir (una professió) //<br />
Desempenyorar (alliberar una penyora).<br />
<strong>de</strong>sempleu. — morf. cast. Desocupació, oci forçat, aturament.<br />
<strong>de</strong>senfado. — morf. cast. Deseiximent.<br />
<strong>de</strong>senfrè, <strong>de</strong>senfreno. — morf. cast. Desenfrenament.<br />
<strong>de</strong>sengrassar. — morf. cast. Desgreixar, <strong>de</strong>sengreixar.<br />
<strong>de</strong>senroscar. — morf. cast. Descollar, <strong>de</strong>scargolar.<br />
<strong>de</strong>sentranyar. — morf. cast. Esbrinar.<br />
<strong>de</strong>sespero. — morf. cast. Desesper, <strong>de</strong>sesperació, <strong>de</strong>sesperança.<br />
<strong>de</strong>setxar. — morf. cast. Rebutjar, refusar // Llençar, arraconar.<br />
<strong>de</strong>setxo. — morf. cast. Rebuig, <strong>de</strong>ixalla, rebrec, <strong>de</strong>sferra // Triadores.<br />
<strong>de</strong>sfagis. — pros. i ort. idi. Desfacis.<br />
<strong>de</strong>sfallèixer. — morf. cast. i anal. Defallir.<br />
<strong>de</strong>sfasatge. — idi. Desfasament.<br />
<strong>de</strong>sfatxatés. — morf. cast. Desvergonyiment.<br />
<strong>de</strong>sfile. — morf. cast. Desfilada, parada.<br />
<strong>de</strong>sganyitar-se. — morf. cast. Esgargamellar-se, escarcanyar-se, esgolar-se, escridar-se,<br />
escridassar.<br />
<strong>de</strong>sgarbat. — morf. cast. Malforjat, malairós.<br />
<strong>de</strong>sgarrament. — morf. cast. i anal. Esquinçada, esquinçament, estripada, esparracament.<br />
<strong>de</strong>sgarrat. — morf. cast. Esqueixat, <strong>de</strong>scordat.<br />
<strong>de</strong>sglós. — morf. cast. m. Desglossament.<br />
<strong>de</strong>sgravament. — morf. cast. Desgravació.<br />
<strong>de</strong>sgrenyar. — morf. cast. Despentinar, escabellar, escabellonar.<br />
<strong>de</strong>sguassar (una nau). — sem. Desballestar, <strong>de</strong>sguarnir, <strong>de</strong>sarborar. Correcte en el sentit <strong>de</strong> treure<br />
(trans.) l’aigua d’un lloc on està empantanada; i (intrans.) en el sentit <strong>de</strong> <strong>de</strong>sembocar.<br />
<strong>de</strong>shauciar. — morf. cast. Desnonar, acomiadar // Relinquir.<br />
<strong>de</strong>sheredar. — morf. cast. Desheretar.<br />
<strong>de</strong>shonestitat. — morf. cast. Deshonestedat.<br />
<strong>de</strong>sídia — sem. Incúria. Coinci<strong>de</strong>ixen en un sentit.<br />
<strong>de</strong>sinvolt. — morf. cast. pros. i ort. Desimbolt.<br />
<strong>de</strong>sitx. — ort. Desig.<br />
<strong>de</strong>sleal. — morf. cast. Deslleial.<br />
<strong>de</strong>slealtat. — morf. cast. Deslleialtat.<br />
<strong>de</strong>slindar, <strong>de</strong>sllindar. — morf. cast. Fitar, termenar (un terreny) // Distingir, separar, <strong>de</strong>striar (coses<br />
diverses).<br />
<strong>de</strong>slís. — morf. cast. Relliscada, caiguda.<br />
<strong>de</strong>slumbrador, <strong>de</strong>slumbrant. — morf. cast. Enlluernador.
<strong>de</strong>slumbrar. — morf. cast. Enlluernar.<br />
<strong>de</strong>smandar-se. — morf. cast. Proppassar-se, excedir-se.<br />
<strong>de</strong>smedit. — morf. cast. Desmesurat.<br />
<strong>de</strong>smenussar. — morf. cast. Esmicolar, esmicar, esbocinar, capolar, engrunar // Concassar // Trinxar<br />
// Espoltrir-se, esmico-lar-se, esmicar-se, esbocinar-se, capolar-se.<br />
<strong>de</strong>smont. — morf. cast. Desmunt.<br />
<strong>de</strong>smontar. — morf. cast. i ort. Desmuntar, <strong>de</strong>sfer // Descavalcar.<br />
<strong>de</strong>smoronar-se. — morf. cast. Esllavissar-se, engrunar-se, enrunar-se, ensorrar-se, ensulsiar-se,<br />
<strong>de</strong>sfer-se.<br />
<strong>de</strong>sniuar. — idi. Desniar.<br />
<strong>de</strong>snú. — morf. cast. Nu, <strong>de</strong>spullat.<br />
<strong>de</strong>spaig. — ort. Despatx.<br />
<strong>de</strong>spampanant. — morf. cast. Desconcertant, esbalaïdor, espaterrant.<br />
<strong>de</strong>sparpajo. — morf. cast. Desimboltura, <strong>de</strong>sembaràs, <strong>de</strong>sempallegament.<br />
<strong>de</strong>sparramar. — morf. cast. Escampar, esbarriar.<br />
d’espatlles (caure d’espatlles…). — morf. cast. D’esquena (caure d’esquena…). Correcte en el<br />
sentit <strong>de</strong>l castellà «hombro»: arronsament d’espatlles, ample d’espatlles…<br />
<strong>de</strong>spatxurrar. — morf. cast. Aixafar, masegar.<br />
<strong>de</strong>spedida. — morf. cast. Comiat, adéus, <strong>de</strong>partença // Llançament.<br />
<strong>de</strong>spedir. — morf. cast. Acomiadar. Ex.: L’han acomiadat a l’estació. // Despatxar, donar comiat,<br />
donar la llauna. Ex.: L’han <strong>de</strong>spatxat <strong>de</strong> la fàbrica.<br />
<strong>de</strong>spedir olor. — morf. cast. Exhalar olor.<br />
<strong>de</strong>spedir reflexos. — morf. cast. Llançar reflexos.<br />
<strong>de</strong>spedir-se. — morf. cast. Prendre comiat, acomiadar-se.<br />
<strong>de</strong>spegar. — morf. cast. Desenganxar, <strong>de</strong>saferrar // Desagafar // Aviar, donar sortida.<br />
<strong>de</strong>spegar-se. — morf. cast. Desenganxar-se, <strong>de</strong>sprendre’s // Desfer-se // Aviar-se, encaminar-se.<br />
<strong>de</strong>spegeu! — morf. cast. m. Aparteu-vos!, <strong>de</strong>ixeu pas!, a escampar la boira!, circuleu!, vinga!, etc.<br />
<strong>de</strong>spejar. — morf. cast. Desembarassar, <strong>de</strong>socupar // Esbargir, es-boirar, asserenar // Resoldre,<br />
ultimar, liquidar, concloure // Separar, aïllar (una incògnita) // Obrir (una síquia, una trinxera, un<br />
vall, una rasa).<br />
<strong>de</strong>spejar-se. — morf. cast. Desemboirar-se // Eixorivir-se.<br />
<strong>de</strong>spejat (adj.). — morf. cast. Desimbolt, eixerit, <strong>de</strong>seixit // Aclarit, asserenat, esbargit,<br />
<strong>de</strong>semboirat, estritllat (el temps, el cel, etc.) // Esbargit, <strong>de</strong>sencaparrat. Ex.: Un cap esbargit amb una<br />
aspirina. // Airejat, clar, airós, ampli, <strong>de</strong>sembarassat (situació d’un local, casa, etc.).<br />
<strong>de</strong>spejo. — morf. cast. Deseiximent // Talent.<br />
<strong>de</strong>spendre (en el sentit <strong>de</strong> <strong>de</strong>senganxar). — sem. Desprendre. Correcte en el sentit <strong>de</strong> fer una<br />
<strong>de</strong>spesa.<br />
<strong>de</strong>spensa. — morf. cast. Rebost.<br />
<strong>de</strong>spenser. — morf. cast. Reboster.<br />
<strong>de</strong>sperdici. — morf. cast. Rebuig, <strong>de</strong>ixies, <strong>de</strong>ixalles, <strong>de</strong>sferra // Malbaratament.<br />
<strong>de</strong>sperdigar. — morf. cast. Escampar, <strong>de</strong>sunir.<br />
<strong>de</strong>spido. — morf. cast. Comiat // Acomiadament.<br />
<strong>de</strong>spiedat (adj.). — morf. cast. Despietat.
<strong>de</strong>spilfarrar. — morf. cast. Malversar, balafiar // Malbaratar.<br />
<strong>de</strong>spotricar. — morf. cast. Malparlar, xerrar.<br />
<strong>de</strong>spreci. — morf. cast. Menyspreu, menyspreament, <strong>de</strong>s<strong>de</strong>ny.<br />
<strong>de</strong>spreciable. — morf. cast. Menyspreable.<br />
<strong>de</strong>spreciar. — morf. cast. Menysprear.<br />
<strong>de</strong>sprendiment. — morf. cast. i anal. Despreniment, <strong>de</strong>seiximent // Liberalitat, generositat,<br />
<strong>de</strong>sinterès // Ensulsida, ensulsiada, esllavissada (<strong>de</strong> terres).<br />
<strong>de</strong>sprovist. — morf. cast. Desproveït.<br />
<strong>de</strong>spués. — morf. cast. Després, aprés.<br />
<strong>de</strong>squartisament. — morf. cast. Esquarterament.<br />
<strong>de</strong>squartisar — morf. cast. Esquarterar.<br />
<strong>de</strong>squiciament. — morf. cast. Desgavell, <strong>de</strong>sconcert.<br />
<strong>de</strong>squitar. — morf. cast. Rescabalar // Revenjar.<br />
<strong>de</strong>squite. — morf. cast. Revenja.<br />
<strong>de</strong>startalat. — morf. cast. Desguarnit, esbalandrat, <strong>de</strong>smantellat.<br />
<strong>de</strong>sterro. — morf. cast. Exili, <strong>de</strong>sterrament.<br />
<strong>de</strong>stí (en sentit <strong>de</strong> funció encomanada a algú o <strong>de</strong> lloc on és enviat). — sem. Càrrec, plaça,<br />
col·locació, <strong>de</strong>stinació. Correcte en el sentit <strong>de</strong> fat, sort fatal…<br />
<strong>de</strong>stilar. — pros. i ort. Destil·lar.<br />
<strong>de</strong>stino. — morf. cast. Destí // Destinació // Càrrec, col·locació.<br />
<strong>de</strong>stornillador. — morf. cast. Tornavís, <strong>de</strong>scargolador.<br />
<strong>de</strong>stornillar. — morf. cast. Descargolar, <strong>de</strong>scollar, <strong>de</strong>senroscar.<br />
<strong>de</strong>stornillar-se. — morf. cast. Descargolar-se.<br />
<strong>de</strong>stornillar-se (<strong>de</strong> riure). — morf. cast. m. Morir-se (<strong>de</strong> riure), rebentar-se (<strong>de</strong> riure), cargolar-se<br />
(<strong>de</strong> riure).<br />
<strong>de</strong>stornillat. — morf. cast. Descargolat, <strong>de</strong>scollat.<br />
d’estranjis. — morf. cast. D’amagatotis, d’amagatons.<br />
<strong>de</strong>stripar. — morf. cast. Escorxar // Estripar, esbu<strong>de</strong>llar, <strong>de</strong>sbu<strong>de</strong>llar.<br />
<strong>de</strong>stroçar. — ort. Destrossar.<br />
<strong>de</strong>svaloritzar. — morf. cast. i anal. Desvalorar.<br />
<strong>de</strong>svan. — morf. cast. Golfa, sostremort.<br />
<strong>de</strong>svanèixer. — morf. cast. i anal. Esvanir.<br />
<strong>de</strong>svio (subs.) — morf. cast. Desviació, <strong>de</strong>sviament, marrada // Apartament, allunyament.<br />
<strong>de</strong>sviure’s. — morf. cast. m. Maldar, escarrassar-se.<br />
<strong>de</strong>tallar. — morf. cast. Vendre a la menuda. Correcte: Fer veure els <strong>de</strong>talls.<br />
<strong>de</strong>tentador. — morf. cast. Detentor.<br />
<strong>de</strong>tentar. — morf. cast. Retenir, <strong>de</strong>tenir. Correcte en el sentit <strong>de</strong> retenir algú, sense dret, alguna<br />
cosa que no li pertany.<br />
<strong>de</strong>tràs. — morf. cast. Darrere.<br />
Deu. — pros. i ort. Déu (cast.: Dios).<br />
Déu mitjançant. — morf. cast. m. Mitjançant Déu, ajudant Déu, si Déu vol (…ho vol).<br />
<strong>de</strong>udor. — morf. cast. Deutor.<br />
<strong>de</strong>ure (subs. treball <strong>de</strong>ls escolars). — sem. Exercici, tasca, treball. Correcte significant obligació
moral.<br />
<strong>de</strong>ure (verb indicant obligació). — sem. Haver <strong>de</strong>, cal que… Correcte en el sentit <strong>de</strong> probabilitat.<br />
Ex.: Quina hora <strong>de</strong>u ser?<br />
<strong>de</strong>ute, <strong>de</strong>uda (la). — morf. cast. m. i gèn. El <strong>de</strong>ute.<br />
<strong>de</strong>valuació. — f. <strong>de</strong>r. Depreciació, <strong>de</strong>svaloració.<br />
<strong>de</strong>valuar. — f. <strong>de</strong>r. Desvalorar.<br />
<strong>de</strong>vant. — ort. Davant.<br />
<strong>de</strong>vantal. — ort. Davantal.<br />
<strong>de</strong>vengar. — morf. cast. Reportar, guanyar, donar, produir, acreditar.<br />
<strong>de</strong>venir. — morf. gal. Es<strong>de</strong>venir, tornar-se.<br />
dia a dia. — sint. De dia en dia.<br />
diablura. — morf. cast. Diableria, endiabladura, endimoniadura, entremaliadura, malifeta.<br />
diàcon. — morf. cast. Diaca.<br />
diàmetro. — morf. cast. Diàmetre.<br />
diestro. — morf. cast. Destre (Mal<strong>de</strong>stre: mancat <strong>de</strong> <strong>de</strong>stresa).<br />
diferentes. — pl. err. en f. Diferents.<br />
difundir. — morf. cast. Difondre.<br />
dignar-se (posar). — sint. Dignar-se a (posar).<br />
dije. — morf. cast. Penjoll.<br />
diluvio. — morf. cast. Diluvi.<br />
d’immediat. — morf. cast. m. Tot seguit, <strong>de</strong> continent, ara mateix.<br />
dimontris! — idi. Diantre!, dimoni!, renoi!, com hi ha món!<br />
d’imprevist. — sint. D’improvís, inesperadament, <strong>de</strong> cop i volta.<br />
dingú. — pros. i ort. idi. Ningú.<br />
dintell. — morf. cast. Llinda.<br />
dinyar-la. — vulg. Fer l’ànec, morir.<br />
diòcesis. — morf. cast. Diòcesi (pl.: les diòcesis).<br />
Dionissio. — morf. cast. Dionís.<br />
diossa. — morf. cast. Deessa, <strong>de</strong>a.<br />
diptong. — morf. cast. Diftong.<br />
dir que nones. — morf. m. Dir que no i prou, dir no i llestos.<br />
direcció (en el sentit <strong>de</strong> lloc on hom viu). — sem. Adreça, domicili, residència… Correcte en<br />
<strong>altres</strong> sentits com trajectòria, orientació, guia, etc.<br />
disciplina (instrument <strong>de</strong> penitència). — morf. cast. Deixuplines. Correcte en tot altre cas.<br />
disco. — morf. cast. Disc.<br />
discurrir. — morf. cast. Discórrer.<br />
discusió. — pros. i ort. Discussió.<br />
disfràs. — morf. cast. Disfressa.<br />
disfrassar. — ort. Disfressar.<br />
disfrutar. — morf. cast. Gaudir, fruir.<br />
disimetria. — pros. i ort. Dissimetria.<br />
dislocar. — morf. cast. Desllorigar.<br />
disloque. — morf. cast. Extrem // Bogeria, <strong>de</strong>sori.
disoldre. — pros. i ort. Dissoldre.<br />
disolució. — pros. i ort. Dissolució.<br />
dispar (m.). — morf. cast. m. Tret // adj.: Desigual, diferent.<br />
dissimulo. — morf. cast. Dissimulació.<br />
distingo. — morf. cast. Distinguo.<br />
distinguir. — morf. cast. Distingir.<br />
ditxa. — morf. cast. Sort, benaurança, joia, felicitat.<br />
ditxo. — morf. cast. Dita.<br />
ditxós. — morf. cast. Feliç, sortós, benaurat // Maleït, dimoni <strong>de</strong>, carat <strong>de</strong>.<br />
divi<strong>de</strong>ndo. — morf. cast. Divi<strong>de</strong>nd.<br />
divisar. — morf. cast. Albirar, entreveure, afigurar, <strong>de</strong>striar, distingir.<br />
divulgativa. — idi. Divulgadora.<br />
doblar (en el sentit <strong>de</strong> torçar). — sem. Doblegar. Correcte en el sentit <strong>de</strong> duplicar.<br />
doblon. — morf. cast. Doblar (moneda).<br />
dogall. — pros. i ort. Dogal.<br />
d’oï<strong>de</strong>s. — morf. cast. m. De sentir-ho anomenar, <strong>de</strong> sentir-ne parlar, <strong>de</strong> nom, <strong>de</strong> fama, <strong>de</strong> sentir-ho<br />
dir.<br />
dolçura. — morf. cast. Dolçor, dolcesa.<br />
doldre (dolor físic). — sem. Fer mal, tenir mal. Ex.: Em fa mal el cap, tinc mal <strong>de</strong> cap… Correcte en<br />
el sentit <strong>de</strong> saber greu, sentir…<br />
dolència. — morf. cast. Malaltia // Dolença.<br />
doler-se. — morf. cast. Doldre’s.<br />
Dolores. — morf. cast. Dolors.<br />
dolo (engany, frau). — sem. Dol.<br />
doma. — morf. cast. Domadora.<br />
dominica (en el sentit <strong>de</strong> diumenge). — pros. Domínica. Correcte en el sentit <strong>de</strong> religiosa <strong>de</strong><br />
l’or<strong>de</strong> dominicà.<br />
don. — morf. cast. En, senyor, el senyor.<br />
dona, dones. — pros. ort. i sem. Dóna, dónes (<strong>de</strong>l verb donar). Correcte en un altre sentit.<br />
dona gust <strong>de</strong> veure. — morf. cast. m. Fa goig, fa feliç <strong>de</strong> veure.<br />
donaire. — morf. cast. Gentilesa, gallardia.<br />
donar abast. — calc. cast. Donar l’abast, abastar a fer una tasca.<br />
donar a llum. — morf. cast. m. Infantar, tenir un infant, <strong>de</strong>slliurar.<br />
donar al traste. — morf. cast. m. Trabucar, malbaratar, <strong>de</strong>struir, engegar a rodar una cosa.<br />
donar asco, ascos. — morf. cast. m. Fer fàstic, repugnància; fer venir ganes <strong>de</strong> treure, fer ois.<br />
donar carpetasso. — morf. cast. m. Parar, donar per enllestida una tramitació.<br />
donar coba. — morf. cast. m. Raspallada, donar sabó.<br />
donar el cesse. — morf. cast. m. Donar comiat, treure al carrer.<br />
donar el timo. — morf. cast. m. Engalipar, entabanar.<br />
donar el visto bueno. — morf. cast. m. Donar el vist-i-plau, la conformitat.<br />
donar els bons dies. — sint. Donar el bon dia.<br />
donar enveja. — morf. cast. Fer enveja.<br />
donar flor. — morf. cast. Treure flor, fer flor, florejar, florir.
donar forma. — morf. cast. m. Afaiçonar.<br />
donar gat per llebre. — morf. cast. Donar garses per perdius, fer passar gat per llebre, pintar la<br />
cigonya (no ben exacte).<br />
donar gust (<strong>de</strong> fer alguna cosa, etc.). — morf. cast. m. sem. Fer feliç, agradar, satisfer, ésser grat,<br />
ésser plaent, donar bo… Correcte en <strong>altres</strong> significats.<br />
donar la casualitat. — morf. cast. m. És el cas, casualment.<br />
donar la impressió. — morf. cast. m. Fer la impressió, l’efecte; semblar.<br />
donar la llauna. — morf. cast. m. Fer-se pesat. Correcte en el sentit <strong>de</strong> <strong>de</strong>spatxar, acomiadar <strong>de</strong> la<br />
feina.<br />
donar la veu. — morf. cast. m. Escridar-se, fer córrer, fer saber, anunciar, avisar, donar el senyal<br />
d’alarma.<br />
donar l’hora (el rellotge). — morf. cast. m. Tocar hores.<br />
donar lluentor. — morf. cast. sem. Fer lluent.<br />
donar mareig. — morf. cast. m. Marejar.<br />
donar passos. — morf. cast. m. Fer passos, moure’s (esp. gestió, diligència que es fa per obtenir<br />
alguna cosa).<br />
donar pena. — morf. cast. m. Fer pena. Donar pena és admissible en el sentit figurat <strong>de</strong> repartir-la;<br />
donar-se pena és esforçar-se a fer una cosa, etc.<br />
donar peresa. — morf. cast. m. Fer mandra, fer peresa (equivalent a tenir peresa…).<br />
donar un petó. — morf. cast. m. Fer un petó (o petons).<br />
donar (fer fer) un plantó (equiv. a dar el esquinazo). — morf. cast. m. Deixar (algú) plantat.<br />
donar un xasco. — morf. cast. m. Donar un miquel.<br />
donar una abraçada. — morf. cast. m. Fer una abraçada (abraça<strong>de</strong>s).<br />
donar una passejada. — morf. cast. m. Fer una passejada (un passeig, una volta), donar un tomb.<br />
donar vergonya. — morf. cast. m. Fer vergonya.<br />
donar-ne una al clau i cent a la ferradura. — morf. cast. calc. Clavar-ne una al mall i una altra a<br />
l’enclusa.<br />
donar-se compte. — morf cast. m. Adonar-se, veure, <strong>de</strong>scobrir, remarcar.<br />
donar-se contra les parets (d’ira). — morf. cast. m. Pegar amb el cap per les parets, clavar-se <strong>de</strong><br />
cap a les parets, enfilar-se per les parets.<br />
donar-se <strong>de</strong> menys. — morf. cast. m. Avergonyir-se, fer vergonya.<br />
donar-se pisto, importància. — morf. cast. m. Fer-se veure, bravatejar, agafar fums.<br />
donar-se pressa. — morf. cast. m. Afanyar-se.<br />
donar-se to. — morf. cast. m. Fer el senyor.<br />
donar-se-les <strong>de</strong> valent. — morf. cast. m. Voler fer el valent, voler passar per…<br />
dona’t pressa! — morf. cast. m. Corre!, ves <strong>de</strong> pressa!, cuita!, espavila’t!<br />
donc (forma verbal). — idi. pros. i ort. Dono.<br />
doncs (sentit causal). — sem. Ja que, perquè, puix que, vist que, per tal com… Ex.: No pot sortir,<br />
perquè no es troba bé. Correcte en sentit <strong>de</strong> conseqüència, il·lació… Ex.: No es troba bé, doncs que<br />
no surti.<br />
don<strong>de</strong> les dan les tomen. — morf. cast. Tal faràs tal trobaràs (hauràs).<br />
dongui. — idi. pros. i ort. Doni.<br />
donós. — morf. cast. m. Graciós, airós, bufó.
dons, dos. — pros. i ort. Doncs.<br />
donya. — morf. cast. Na, senyora, la senyora.<br />
dorador. — morf. cast. Daurador.<br />
dorar. — morf. cast. Daurar // Torrar, colrar.<br />
dormilon/a. — morf. cast. Dormilec, dormilega.<br />
dormir-se. — morf. cast. Adormir-se.<br />
dorso. — morf. cast. Dors, esquena, revers.<br />
dos (fem.) — morf. cast. gèn. cast. Dues.<br />
dos dies <strong>de</strong>sprés. — morf. cast. m. L’en<strong>de</strong>mà passat.<br />
dosel. — morf. cast. Dosser.<br />
doser. — pros. i ort. Dosser.<br />
dosis. — morf. cast. Dosi.<br />
dot (la). — gèn. cast. El dot (en els dos significats que té).<br />
dovela. — morf. cast. Dovella.<br />
dragó. — morf. cast. Drac (animal fabulós, també dit <strong>de</strong>l dimoni). Correcte en tots els <strong>altres</strong> sentits<br />
(sauri, peix, arbre…).<br />
drogueria (botiga <strong>de</strong> queviures). — sem. Adrogueria, establiment <strong>de</strong> queviures. Correcte en el<br />
sentit <strong>de</strong> comerç <strong>de</strong> drogues.<br />
du (adj.). — ort. Dur. Correcte com a forma verbal <strong>de</strong>l verb dur.<br />
dudar. — morf. cast. Dubtar.<br />
duela. — morf. cast. Doga.<br />
duelo (<strong>de</strong>safiament). — sem. Duel.<br />
duelo (aflicció, senyal <strong>de</strong> color, etc. per la mort d’algú: seguici fúnebre). — sem. Dol.<br />
duen<strong>de</strong>. — morf. cast. Follet, fantasma.<br />
duenya. — morf. cast. Mestressa <strong>de</strong> casa, senyora.<br />
duenyo. — morf. cast. Amo, senyor, mestre.<br />
dues centes (i tots els <strong>altres</strong> conjunts d’unitat i centena). — ort. Dues-centes.<br />
dugues. — idi. pros. i ort. Dues.<br />
dulçura. — morf. cast. Dolçor, dolcesa.<br />
duquesa. — pros. i ort. Duquessa.<br />
dura<strong>de</strong>r, dura<strong>de</strong>ro. — morf. cast. Durador, durable.<br />
duro! — morf. cast. Fort!, massa poc!<br />
dusos. — pl. err. Durs. Ex.: Ous durs.
E, e<br />
èbano. — morf. cast. Banús, eben.<br />
ebrio. — morf. cast. Ebri, embriac.<br />
eclipse. — morf. cast. Eclipsi.<br />
eclosió. — morf. cast. i gal. Desclosa.<br />
eczema. — pros. i ort. infl. cast. Èczema.<br />
edredon. — morf. cast. idi. Edredó.<br />
Eduardo. — morf. cast. Eduard.<br />
eh! — morf. cast. Ei!, ep!<br />
Eixampla (l’). — term. err. L’Eixample.<br />
eixoplugar. — ort. Aixoplugar.<br />
eje. — morf. cast. Eix, pern, piu // Arbre, fusell // Embarrat.<br />
el + nom <strong>de</strong> dia. Ex.: El diumenge hi haurà ball. — sint. Nom <strong>de</strong>l dia (sense article). Ex.:<br />
Diumenge hi haurà ball.<br />
el cert és que (vulg. lo cert és que). — morf. cast. m. El cas és que, el fet és que, la veritat és que,<br />
el que és cert és que.<br />
el conte <strong>de</strong> no acabar mai, el conte <strong>de</strong> mai no acabar. — morf. cast. calc. La cançó <strong>de</strong> l’enfadós.<br />
el cubo <strong>de</strong> la bassura. — morf. cast. El cubell <strong>de</strong> les escombraries.<br />
el <strong>de</strong>més. — morf. cast. m. El restant, la resta, tota la resta. Correcte en el sentit <strong>de</strong> a més, a més a<br />
més…<br />
el fi <strong>de</strong> setmana, <strong>de</strong> mes. — morf. cast. m. El cap <strong>de</strong> setmana, el final <strong>de</strong> la setmana, <strong>de</strong>l mes.<br />
el gordo. — morf. cast. La grossa (<strong>de</strong> la rifa).<br />
el/la recent(ment)… — morf. cast. El/la tot just…; el/la nou… (vingut, nat, publicat…).<br />
el llaç <strong>de</strong>l matrimoni. — morf. cast. calc. El nus (o el jou) <strong>de</strong>l matrimoni.<br />
el mateix pot ésser veritat que mentida. — sint. Tant pot ésser veritat com mentida, pot ésser<br />
veritat i pot ésser mentida.<br />
el mateix que (cast.: lo mismo que —introduint una oració). — sint. De faisó, <strong>de</strong> manera, igual a,<br />
<strong>de</strong> la mateixa manera que, el mateix problema, la mateixa cosa, sense cap diferència.<br />
el més tard (… a les quatre). — sint. Com més tard (…a les quatre).<br />
el moment <strong>de</strong> la veritat. — morf. cast. m. L’hora <strong>de</strong> la veritat.<br />
el que ocorre. — morf. cast. m. El cas és que, el que passa és que, la veritat és que.<br />
elegant, eleganta. — gèn. Elegant (m. i f.).<br />
elipse. — pros. i ort. El·lipse.<br />
elixir. — pros. Elixir.<br />
el·leccions. — pros. i ort. Eleccions.<br />
el·liminar. — pros. i ort. Eliminar.<br />
els <strong>de</strong>més. — morf. cast. m. Els <strong>altres</strong>, tots els <strong>altres</strong>, els restants, la resta. Correcte en el sentit <strong>de</strong> a<br />
més, a més a més, la major part, els que són més.<br />
els dos (conjuntament). Ex.: Ell tenia la corda amb les dues mans. — sint. Tots dos, ambdós. Ex.:<br />
Ell tenia la corda amb totes dues mans.<br />
els dos sols. — morf. cast. Tots dos sols.<br />
els hi (quan equival a complement indirecte). Ex.: No els hi agrada gens. — sint. Els. Ex.: No els
agrada gens. Correcte quan correspon a dos complements. Ex.: Els hi acompanyaré (a ells a<br />
l’estació).<br />
els sants llocs. — sint. Els llocs sants.<br />
Elxe. — morf. cast. Elx.<br />
embabiecar-se. — morf. cast. Embadalir-se, enfavar-se, encantar-se.<br />
embadurnar. — morf. cast. Untar, empastifar.<br />
embaixada. — morf. cast. Ambaixada.<br />
embaldosat, embaldossat. — morf. cast. Enrajolat, enllosat.<br />
embalsament, embalse. — morf. cast. m. Embassament, embassada, resclosa.<br />
embarc. — morf. cast. i anal. Embarcament, embarcada.<br />
embarca<strong>de</strong>r, embarca<strong>de</strong>ro. — morf. cast. Embarcador.<br />
embaucar. — morf. cast. Entabanar, engalipar, ensarronar, enganyar.<br />
embaumar. — morf. gal. Embalsamar, perfumar, flairar.<br />
embobar-se. — morf. cast. Embadalir-se, embadocar-se, enfavar-se, encaterinar-se.<br />
embobat. — morf. cast. Embadalit, embadocat, enfavat, encaterinat.<br />
emborronar. — morf. cast. Embrutar, gargotejar.<br />
embotar. — morf. cast. Esmussar // Enervar.<br />
embotellament. — morf. cast. i anal sem. Embús (referit a la circulació motoritzada). Correcte en<br />
el sentit d’envasar en ampolles, botelles o flascons).<br />
embotir (referint-se a menjar abundosament). — sem. Endrapar, menjar molt; empapussar (un<br />
ocell). Correcte en el sentit <strong>de</strong> farcir, <strong>de</strong> fer relleus en un metall.<br />
embrague. — morf. cast. Embragatge.<br />
embroll, embrollo. — morf. cast. Embolic, embrolla, empatoll.<br />
emburlar-se. — idi. Burlar-se.<br />
embustero. — morf. cast. Menti<strong>de</strong>r.<br />
embutit. — morf. cast. ort. Embotit, farcit // Botifarra, llonganissa, salsitxa.<br />
embutxar. — morf. cast. Embotir, farcir, atapeir.<br />
Emeteri, Emeterio. — morf. cast. Medir, Ermenter.<br />
Emilio. — morf. cast. Emili.<br />
emitir. — morf. cast. Emetre.<br />
emmaranyar. — vulg. Embullar, embolicar, embrollar.<br />
emmienda. — morf. cast. Esmena.<br />
empacar. — morf. sud-amer. Empaquetar, fer les maletes.<br />
empalagar. — morf. cast. Embafar, enfastijar, enfastidir, carregar.<br />
empalagós. — morf. cast. Embafador, fastijós, carregós.<br />
empaladir. — pros. i ort. Empal·lidir.<br />
empalissada, empallissada. — morf. cast. Estacada, cleda.<br />
empalme. — morf. cast. Entroncament (lloc on s’ajunten dues carreteres, línies <strong>de</strong> ferrocarril, etc.)<br />
// Empiuladura (unió <strong>de</strong> dues coses enllaça<strong>de</strong>s per llurs extrems).<br />
empanadilla. — morf. cast. Empanada.<br />
empapar. — morf. cast. Amarar, xopar, sucar, embeure, absorbir.<br />
empapar-se. — morf. cast. Amarar-se, xopar-se.<br />
empaque. — morf. cast. Afectació, presència.
empe<strong>de</strong>rnit. — morf. cast. Empedreït, insensible, cor-dur, viciat.<br />
empeine. — morf. cast. Empenya.<br />
empenyar. — morf. cast. Empenyorar, pignorar, engatjar (<strong>de</strong>ixar per penyora).<br />
empenyar-se. — morf. cast. Obstinar-se, entestar-se, entossudir-se, aferrar-se, tossar, entretzenar-se<br />
(insistir obstinadament) // En<strong>de</strong>utar-se, entrampar-se (contreure <strong>de</strong>utes) // Iniciar-se (una lluita).<br />
empenyat. — morf. cast. Entossudit, obstinat, entestat, aferrissat // En<strong>de</strong>utat.<br />
empenyo. — morf. cast. Empenyorament, pignoració, engatjament // Pruïja, punya, porfídia,<br />
obstinació, esforç, voluntat.<br />
empenyut. — morf. cast. m. Empès.<br />
emperatrís. — morf. cast. Emperadriu.<br />
emperifollar. — morf. cast. Empolainar, enflocar, empolistrar.<br />
emperifollar-se. — morf. cast. Empolainar-se, enflocar-se, empolistrar-se.<br />
emperrar-se. — morf. cast. Entestar-se, entossudir-se.<br />
empinar. — morf. cast. Dreçar, alçar // Beure.<br />
emplast. — morf. cast. Emplastra, cataplasma.<br />
empleat. — morf. cast. i anal. Emprar, usar, utilitzar, aplicar // Ocupar, donar feina, col·locar<br />
(<strong>de</strong>stinar algú a algun càrrec) // Esmerçar, consumir, invertir (gastar).<br />
emplear cert temps a fer una cosa. — morf. cast. Posar cert temps a fer una cosa.<br />
empleu. — morf. cast. Esmerç, ús // Ocupació, col·locació, càrrec, ofici.<br />
empollar. — morf. cast. Covar // Estudiar intensivament, cremar-se les celles.<br />
empolvar. — morf. cast. Empolsar // Empolsegar // Empolvorar.<br />
empotrar. — morf. cast. Encastar, collar.<br />
emprendar-se. — morf. cast. Enamorar-se.<br />
emprendat. — morf. cast. Enamorat.<br />
empren<strong>de</strong>dor. — morf. cast. Emprenedor.<br />
empuje. — morf. cast. Empenta, impuls.<br />
en (seguit d’un infinitiu que fa <strong>de</strong> complement preposicional). Ex.: Es complau en invitar-vos.<br />
— sint. A. Ex.: Es complau a invitar-vos.<br />
en absolut. — morf. cast. m. Del tot, gens, <strong>de</strong> cap manera.<br />
en abundància. — morf. cast. A cabassos, a <strong>de</strong>sdir, a dojo, a doll, a pler, a trompons, pel broc gros.<br />
en bal<strong>de</strong>. — morf. cast. En<strong>de</strong>ba<strong>de</strong>s, <strong>de</strong>ba<strong>de</strong>s, inútilment.<br />
en braços. — morf. cast. A braç, a pes <strong>de</strong> braços (a braç: amb un sol braç; a pes <strong>de</strong> braços: sostenir<br />
per a portar amb ambdós braços).<br />
en busca <strong>de</strong>. — morf. cast. A la percaça <strong>de</strong>, a la recerca <strong>de</strong>, en cerca <strong>de</strong>.<br />
en cas <strong>de</strong> que. — sint. En cas que, mai que.<br />
en cinta. — morf. cast. Prenys, encinta, embarassada.<br />
en dansa, d’ací per allà. — morf. cast. En doina, en orri, sense ordre ni concert, en renou, d’ací<br />
d’allà.<br />
en el acte. — morf. cast. Tot seguit, a l’acte, <strong>de</strong> cop i volta.<br />
en el mateix moment. — morf. cast. m. Just al moment.<br />
en el possible (vulg. en lo possible). — sint. Fins allà on sigui possible, fins on sigui possible, fins<br />
allà on puguem, si pot ésser, tant com puguem, tant com sigui possible, si era possible, etc.<br />
en el supuesto. — morf. cast. Suposat que.
en el successiu (en lo sucesivo). — sint. D’ara endavant, d’avui endavant, d’aquell dia endavant.<br />
en especial. — sint. Especialment, preferentment, <strong>de</strong> preferència.<br />
en fin. — morf. cast. En fi, finalment, en conclusió.<br />
en gira per. — morf. cast. De pas, <strong>de</strong> volt.<br />
en gran número. — morf. cast. En gran nombre, a munts.<br />
en menos que canta un gallo, gall. — morf. cast. En un no res.<br />
en pago a/<strong>de</strong>. — morf. cast. Per paga <strong>de</strong>, en premi a, en pac <strong>de</strong>, en recompensa <strong>de</strong>.<br />
en pau. — sem. En paus, tants a tants.<br />
en què. — sint. Que (omissió <strong>de</strong> la preposició en davant la conjunció que). Ex.: S’entossu<strong>de</strong>ix que<br />
vol anar-hi. Correcte si el què és un relatiu fort o un interrogatiu.<br />
en quant a. — morf. cast. m. i loc. Quant a, sobre, tocant a, pel que fa a, etc.<br />
en quin cas. — sint. En el qual cas.<br />
en rama. — morf. cast. En floca.<br />
en resumi<strong>de</strong>s cuentes, qüentes. — morf. cast. Comptat i <strong>de</strong>batut, fet i fet, a fi <strong>de</strong> comptes, tot plegat,<br />
resumint, en resum.<br />
en seguida. — morf. cast. De seguida, tot seguit, ara mateix, en-continent, tantost, tot d’una.<br />
en sèrio. — morf. cast. De <strong>de</strong>bò, seriosament.<br />
en un periquete. — morf. cast. En un tres i no res.<br />
en un santiamén. — morf. cast. En un tres i no res, en un dir Jesús, en un batre d’ulls, en un girar<br />
d’ulls, en un tancar i obrir d’ulls.<br />
en un tris. — morf. cast. D’un no res, d’un dir Jesús, d’un pèl.<br />
en venda. — morf. cast. Per vendre, ho venem.<br />
en ves <strong>de</strong>. — morf. cast. En lloc <strong>de</strong>, en compte <strong>de</strong>, en comptes <strong>de</strong>.<br />
enagua, enagües. — morf. cast. Enagos.<br />
enajenar. — morf. cast. Alienar.<br />
enano. — morf. cast. Nan.<br />
enarbolar. — morf. cast. Arborar, enarborar.<br />
encaje. — morf. cast. Randa, punta.<br />
encalar. — morf. cast. Encalcinar.<br />
encalçar. — sem. i anal. Aconseguir, assolir, abastar, haver, atènyer, atrapar. Correcte en el sentit<br />
d’empaitar<br />
.<br />
encanyar. — morf. cast. Encanyissar // Acanonar.<br />
encanyonar. — morf. cast. Encanonar, apuntar.<br />
encarèixer. — morf. cast. i anal. Encarir // Recomanar, pregar // Pon<strong>de</strong>rar, exagerar.<br />
encarinyar-se. — morf. cast. Afeccionar-se, posar afecte.<br />
encarnissar-se. — morf. cast. Acarnissar-se, aferrissar-se.<br />
encasillar. — morf. cast. Encasellar, encasar.<br />
encasillat. — morf. cast. Encasellat.<br />
encasquillar-se. — morf. cast. Encasquetar-se.<br />
encaussar. — morf. cast. En<strong>de</strong>gar, encarrilar.<br />
enciamada (no ensiamada), producte típic <strong>de</strong> Mallorca. — sem. Ensaïmada. Correcte en el sentit<br />
d’amanida d’enciam, etc.
enclenc, enclenque. — morf. cast. Desnerit, neulit, raquític, empiocat, pioc, cloc-piu.<br />
enconar. — morf. cast. Enverinar, endanyar, irritar.<br />
encontre. — sem. Reunió, aplec // Junta, cenacle // Entrevista, conciliàbul. Correcte en el sentit <strong>de</strong><br />
trobar-se o topar-se dues persones.<br />
encopetat. — morf. cast. Presumit, enlairat, encimbellat.<br />
encostipar-se. — idi. Constipar-se.<br />
encrucijada. — morf. cast. Cruïlla, encreuament.<br />
encuesta. — morf. cast. Enquesta.<br />
encumbrat. — morf. cast. Encimbellat, enlairat.<br />
en<strong>de</strong>ble. — morf. cast. Frèvol, feble.<br />
endibia. — morf. cast. pros. i ort. Endívia.<br />
endilgar. — morf. cast. Encaminar, en<strong>de</strong>gar // Endossar, endinyar.<br />
endiossar-te. — morf. cast. Ensuperbir-se, envanir-se // Divinitzar-se.<br />
endolçar. — morf. cast. Endolcir.<br />
enfado. — morf. cast. Enuig, empipament.<br />
ènfassis. — morf. cast. Èmfasi.<br />
enfermer. — morf. cast. Infermer.<br />
enfermetat. — morf. cast. Malaltia // Infermetat (manca <strong>de</strong> fermetat).<br />
enfoc. — morf. cast. Enfocament.<br />
enfrascar-se. — morf. cast. Embrancar-se, embolicar-se.<br />
enfrente. — morf. cast. Enfront <strong>de</strong>, davant.<br />
enfrontar (per confusió amb el castellà enfrentar-se en sentit d’ofensa). — sem. Afrontar, acarar,<br />
fer cara, resistir… Correcte en el sentit d’alguna cosa front a front.<br />
engastar. — morf. cast. Encastar, incrustar, embotir.<br />
engatussar. — morf. cast. Engalipar, ensarronar, ensibornar, engarlandar, fer beure a galet.<br />
engollir. — pros. i idi. Engolir.<br />
engorro. — morf. cast. Destorb, enfarfec, nosa, embaràs.<br />
engorrós. — morf. cast. Enutjós, dificultós.<br />
engrassar. — morf. cast. Greixar, untar, engreixinar // Adobar.<br />
engrasse. — morf. cast. Greixatge, untatge.<br />
engreir. — morf. cast. Envanir, estarrufar.<br />
enguatar. — morf. cast. Embuatar.<br />
enguirnaldar. — morf. cast. Engarlandar.<br />
engullir. — morf. cast. Engolir, empassar-se.<br />
enjambre. — morf. cast. Eixam, abell.<br />
enjuague. — morf. cast. Glopeig.<br />
enlaçar. — morf. cast. Enllaçar.<br />
enrecordar, enrecordar-se. — idi. Recordar, recordar-se.<br />
enreda que t’enreda. — morf. cast. m. Embolica que fa fort.<br />
enredo. — morf. cast. Embolic, embroll, embull // Trifulga // Nosa.<br />
enredon. — morf. cast. Enredaire, embolicaire, embrollaire, em-brollador, amoïnós, amoïnador.<br />
enredos. — morf. cast. En<strong>de</strong>rgues, andròmines, embolics.<br />
enriure’s. — idi. Riure’s.
ensaig. — morf. cast. i anal. Assaig.<br />
ensajar. — morf. cast. i anal. Assajar.<br />
ensala<strong>de</strong>ra. — morf. cast. Enciamera.<br />
ensaladilla. — morf. cast. Ensalada russa.<br />
ensalçar. — morf. cast. Exalçar, enaltir.<br />
ensangrentar. — morf. cast. Ensangonar, ensagnar.<br />
ensanxe. — morf. cast. Eixample.<br />
ensanyar-se. — morf. cast. Encruelir-se.<br />
ensartar. — morf. cast. Enfilar // Enastar.<br />
ensenada. — morf. cast. Rada, cala, badia.<br />
ensiam. — ort. Enciam.<br />
ensiamada. — pros. i ort. Enciamada (amanida d’enciam, etc.). Ensaïmada (producte típic <strong>de</strong><br />
Mallorca).<br />
ensimismat. — morf. cast. Embadalit, capficat, abstret, consirós, entotsolat.<br />
ensoberbir. — morf. cast. i anal. Ensuperbir.<br />
ensobornar. — morf. cast. Ensibornar.<br />
entatxar. — sem. Entatxonar.<br />
entente. — morf. cast. Entesa, conveni, pacte.<br />
enterar. — morf. cast. Assabentar, fer saber, ennovar, informar, saber.<br />
enternir. — morf. cast. i anal. Entendrir.<br />
enterro. — morf. cast. Enterrament.<br />
entoldat. — morf. cast. Envelat.<br />
entontir. — morf. cast. i anal. Embeneitir // Ensopir, estabornir, estamordir.<br />
entornar-se. — sem. Tornar-se’n.<br />
entorpiment. — morf. cast. i anal. Entrebanc, dificultat, <strong>de</strong>storb // Enterboliment.<br />
entorpir. — morf. cast. i anal. Entrebancar, dificultar, fer nosa // Empegueir, enterbolir, embrutir.<br />
entranyar. — morf. cast. Endinsar, aprofundir // Comportar.<br />
entrar a (un pis…). — sint. Entrar en (un pis…).<br />
entre si. — idi. Entre ells.<br />
entrega. — morf. cast. Remesa, lliurament, tramesa // Qua<strong>de</strong>rn, fascicle // Dedicació.<br />
entregar, entregar-se. — morf. cast. Lliurar, fer a mans, remetre // Donar-se, lliurar-se, consagrarse.<br />
entremès. — sem. Entreteniment.<br />
entrepussar. — idi. Ensopegar, entrebancar-se.<br />
entresuelo. — morf. cast. Entresol.<br />
entretant. — sem. Mentrestant.<br />
enturbiar. — morf. cast. Enterbolir.<br />
entusiasme. — pros. i ort. Entusiasme.<br />
envalentonar-se. — morf. cast. Envalentir-se.<br />
envanèixer–se. — morf. cast. i anal. Envanir-se, vanar-se, gloriejar-se.<br />
envanescut. — morf. cast. i anal. Envanit.<br />
envarat. — morf. cast. Encarcarat, ert, enrampat, enravenat, atroncat.<br />
envelop. — morf. gal. Sobre, sobrecarta.
envenenador. — morf. cast. Emmetzinador, metziner.<br />
envenenament. — morf. cast. Emmetzinament, enverinament.<br />
envenenar. — morf. cast. Emmetzinar, enverinar.<br />
envés. — morf. cast. Revés, revers, dors.<br />
enviar a fer punyetes. — morf. Engegar a fer punyetes, …a passeig, …a dida.<br />
envidia. — morf. cast. Enveja.<br />
envidiós. — morf. cast. Envejós.<br />
envio. — morf. cast. Tramesa, remesa.<br />
envoltar (amb paper un paquet, un petit amb roba…). — sem. Embolicar, embolcallar. Correcte<br />
en el sentit <strong>de</strong> ro<strong>de</strong>jar, posar al voltant (amb una tanca, muralla, etc.).<br />
envoltori. — morf. cast. Embolcallar, farcell, far<strong>de</strong>ll, bolic, lligall.<br />
envolupar. — sem. Embolicar.<br />
enxanpar-lo. — pros. i ort. Enxarpar-lo, enxampar-lo.<br />
enxarcar. — morf. cast. Embassar, entollar.<br />
enxuf, enxufe. — morf. cast. Endoll, endolla, connexió // Prebenda.<br />
enxufar. — morf. cast. Empalmar, endollar, fillolar, enllaçar, connectar // Prebendar.<br />
enxufat. — morf. cast. Endollat // Tenir una canongia o una prebenda.<br />
enzima. — gèn. Enzim.<br />
enzina. — morf. cast. Alzina.<br />
epicúreo. — morf. cast. Epicuri.<br />
epigrama. — pros. i ort. Epigrama.<br />
epissodi. — pros. i ort. Episodi.<br />
equis. — morf. cast. Ics, xeix.<br />
érets. — pros. i ort. Eres.<br />
eriço. — pros. cast. Eriçó.<br />
erro. — <strong>de</strong>l cast. yerro. Error, errada, equivocació.<br />
errònea. — morf. cast. Errònia.<br />
es (forma verbal). — pros. i ort. És (<strong>de</strong>l verb ésser). Correcte com a pronom.<br />
és en camí <strong>de</strong>. — sint. És camí <strong>de</strong>.<br />
és lo <strong>de</strong> menys, …menos. — morf. cast. m. Això rai!, no té importància.<br />
és menester. — morf. cast. m. Cal.<br />
és penós. — morf. cast. És <strong>de</strong> doldre, és pesat, és trist. Penós vol dir, exactament, ple <strong>de</strong> penes o <strong>de</strong><br />
fatics; és <strong>de</strong> doldre té un altre matís.<br />
és precís (…que vingueu). — sint. Cal (…que vingueu). Precís en català significa exacte.<br />
és una cosa <strong>de</strong> por. — morf. cast. m. És espantós, és un abús, etc.<br />
esbeltés. — morf. cast. Esveltesa.<br />
esbergínia. — idi. Albergínia.<br />
escabullir–se. — morf. cast. Escapolir-se, esmunyir-se, esquitllar-se.<br />
escalofrio. — morf. cast. Calfred, esgarrifança.<br />
escamar. — sem. Escarmentar // Escamnar, <strong>de</strong>spertar sospites. Correcte en el sentit <strong>de</strong> fer escames<br />
a un objecte, etc.<br />
escamar-se. — morf. cast. Escamnar-se, recelar, escarmentar-se, sospitar, <strong>de</strong>sconfiar.<br />
escamerlà. — ort. Escamarlà.
escandalera. — morf. cast. Escàndol, xivarri.<br />
escany. — morf. cast. Escó, escon.<br />
escaparate, escaparat. — morf. cast. Aparador // Escaparata (moble amb cares vidria<strong>de</strong>s).<br />
escaparatista. — morf. cast. Agença-aparadors, aparadorista.<br />
escape. — morf. cast. Escapament, escapada, sortida, fuita // Escap, escapatòria.<br />
escape <strong>de</strong> gas, d’aigua… — morf. cast. m. Fuita.<br />
escarbar. — morf. cast. Gratar, esgratinyar, escarbotar, furgar, esgarrapar.<br />
escarbat. — pros. i ort. Escarabat.<br />
escarxa. — morf. cast. Gebre, gebrada, blancor.<br />
escassés. — morf. cast. i sem. Escassetat, escassesa // Fretura, mancança, escassetat <strong>de</strong>l necessari<br />
(no <strong>de</strong>sig vehement).<br />
Escipion. — morf. cast. Escipió.<br />
esclafir a riure. — sint. Esclafir el riure.<br />
escobilla. — morf. cast. Escombreta, escovilló.<br />
Escolàpius. — morf. cast. Escolapis. Ex.: Acompanya’l al Col·legi <strong>de</strong>ls Escolapis.<br />
escollera. — ort. Escullera.<br />
escollo. — morf. cast. Escull, trencacolls.<br />
escolta. — sem. Escorta, seguici (acompanyament, guarda <strong>de</strong> personatges). Correcte en el sentit <strong>de</strong><br />
temps <strong>de</strong>l verb escoltar i en el <strong>de</strong> qui practica l’escoltisme.<br />
escoltar. — sem. Escortar. Correcte en <strong>altres</strong> sentits.<br />
escombriaire. — (cast. basurero). Escombriaire.<br />
escorçó. — ort. Escurçó.<br />
escorpit. — sem. Escorpí.<br />
escórrer el bulto. — morf. m. Esquitllar-se, fugir d’estudi.<br />
escritor. — morf. cast. Escriptor.<br />
escrúpul. — morf. cast. i ort. Escrúpol.<br />
escudiller. — idi. pros. ort. Escu<strong>de</strong>ller.<br />
escudrinyar. — morf. cast. i ort. Esbrinar, escorcollar, escrutar, escodrinyar.<br />
escueto. — morf. cast. Escarit, estricte, pelat.<br />
escupi<strong>de</strong>ra. — morf. cast. Escopidora.<br />
escupir. — morf. cast. i ort. Escopir.<br />
es<strong>de</strong>venir (en el sentit <strong>de</strong> ocórrer). — sem. Es<strong>de</strong>venir-se, succeir, ocórrer. Correcte en el sentit <strong>de</strong><br />
passar d’un estat a un altre.<br />
esdrújol. — morf. cast. Esdrúixol.<br />
esgraó. — pros. i ort. Graó, esglaó.<br />
esguinç. — pros. i ort. Esquinç, girada, contorsió.<br />
eslabó. — morf. cast. Anella, baula, malla.<br />
esmeralda. — morf. cast. Maragda, esmaragda.<br />
esmerar–se. — morf. cast. Posar cura, mirar-s’hi.<br />
esmirriat. — morf. cast. Esmerlit, flac, sec, <strong>de</strong>snerit.<br />
esmolls. — idi. Molls.<br />
esmortuïment. — idi. pros. i ort. Esmorteïment, esmortiment.<br />
esmortuir. — idi. pros. i ort. Esmorteir, amortir, esmortir.
espanotxa. — idi. Panotxa, panolla.<br />
espantapàjaros. — morf. cast. Espantall.<br />
espatlla (cast. hombro). — sem. Esquena (part posterior <strong>de</strong>l cos <strong>de</strong>ls éssers humans, <strong>de</strong>s <strong>de</strong>ls<br />
muscles a la cintura). Ex.: Tirar-s’ho tot a l’esquena (no a les espatlles). Correcte en el sentit <strong>de</strong><br />
muscle; part sup. i lateral a cada costat <strong>de</strong>l coll.<br />
espectativa. — pros. i ort. Expectativa.<br />
espejisme. — morf. cast. Miratge.<br />
esperar una cosa com aigua <strong>de</strong> maig. — morf. cast. Esperar una cosa amb il·lusió, amb <strong>de</strong>lit, amb<br />
can<strong>de</strong>letes.<br />
esperitisme. — <strong>de</strong>riv. no admesa. Espiritisme.<br />
espessura. — morf. cast. Espessor.<br />
espita. — morf. cast. Aixeta.<br />
espitjar. — vulg. i idi. Pitjar.<br />
espolvorejar. — morf. cast. i anal. Empolvorar.<br />
esponsals — morf. cast. Esposalles, prometatge.<br />
espuela. — morf. cast. Esperó.<br />
espúrea. — morf. cast. Espúria.<br />
esquadra (instrument <strong>de</strong> dibuix, etc.). — sem. Escaire. Correcte en <strong>altres</strong> sentits: reunió <strong>de</strong><br />
vaixells, colla <strong>de</strong> gent armada, etc.<br />
esquàlit. — morf. cast. Escanyolit, esprimatxat, magre.<br />
esquife. — morf. cast. Esquif.<br />
Esquil. — pros. Èsquil.<br />
esquila. — morf. cast. Esquella, picarol.<br />
esquilmar. — morf. cast. Explotar, treure el profit.<br />
esquina. — morf. cast. Cantonada, cantó.<br />
esse. — morf. cast. Essa (nom <strong>de</strong> la lletra s).<br />
ésser a dalt. — sint. Ésser dalt.<br />
ésser aigua <strong>de</strong> «borrajas». — morf. cast. m. Tornar-se aiguapoll.<br />
ésser <strong>de</strong> bon veure. — morf. cast. Fer bonic.<br />
ésser <strong>de</strong> cuidado, és <strong>de</strong> cuidado. — morf. cast. No ésser <strong>de</strong> fiar, és perillós.<br />
ésser <strong>de</strong>l can<strong>de</strong>lero. — morf. cast. m. Ésser <strong>de</strong> l’olla, ésser <strong>de</strong>ls que remenen les cireres.<br />
ésser <strong>de</strong>l sol que més calenta. — morf. cast. calc. Fer tots els papers <strong>de</strong> l’auca, cercar només la<br />
conveniència.<br />
ésser nòvios. — morf. cast. m. Festejar.<br />
ésser precís. — morf. cast. i sem. Necessari, caldre, haver-se <strong>de</strong>. Correcte en els sentits <strong>de</strong> ben<br />
<strong>de</strong>finit, <strong>de</strong>terminat, sense vaguetat, etc.<br />
ésser preocupant. — morf. cast. m. Ésser preocupador.<br />
ésser un atxa (hacha). — morf. cast. m. Ésser magnífic, formidable, valer molt.<br />
ésser un llauna. — morf. cast. m. i sem. Ésser un pesat // Ésser una lata (referit a un discurs,<br />
conversa o qualsevol cosa que enfasti<strong>de</strong>ix per la seva llargària). És correcte en el sentit <strong>de</strong> planxa<br />
<strong>de</strong> ferro estanyada: estri <strong>de</strong> cuina, <strong>de</strong> llauna, per a rostir certes vian<strong>de</strong>s, etc. Donar la llauna a<br />
algú = <strong>de</strong>spatxar-lo, acomiadar-lo. Donar la lata a algú = cansar, enfastidiar.<br />
ésser un mal bitxo. — morf. cast. m. Ésser una mala peça, un mal subjecte.
ésser un pamplina, pamplines. — morf. cast. m. Ésser un camanduler.<br />
ésser un patós, un <strong>de</strong>sgarbat. — morf. cast. Ésser un pocatraça, un <strong>de</strong>sairós, un <strong>de</strong>smanegat.<br />
ésser un rotllo. — morf. cast. m. Ésser una lata, una llauna (una cosa que enfasti<strong>de</strong>ix per la seva<br />
llargària, etc.).<br />
ésser una llumbrera. — morf. cast. m. Ésser un llumener (pon<strong>de</strong>ratiu).<br />
ésser una camama. — morf. cast. m. Ésser una enganyifa. (Camama cast. vol dir, exactament,<br />
mentida, falsedat, camàndules: raons, explicacions, etc., hipòcrites, importunes, que no treuen cap<br />
a res).<br />
està clar!, clar!, i tal! — sint. És clar!<br />
està molt pla! — sint. Com és <strong>de</strong> pla!, ho veig molt pla!<br />
estacasso. — morf. cast. Garrotada.<br />
estallar. — morf. cast. Esclatar, explotar, petar, rebentar, espetegar // Esclafir.<br />
estampit. — morf. cast. Esclafit, espetec, tro.<br />
estància. — morf. cast. Estança, estada, sojorn.<br />
estandard. — ort. Estendard. Estàndard, <strong>de</strong> l’anglès, és correcte amb el significat <strong>de</strong> tipus, norma,<br />
mo<strong>de</strong>l…<br />
estant. — morf. cast. m. Prestatge, lleixa, postada.<br />
estanteria. — morf. cast. Prestatgeria.<br />
estar a. — sint. Ésser a, ser a. Correcte en sentit <strong>de</strong> viure, residir, habitar en un lloc; en sentit <strong>de</strong><br />
trobar-se circumstancialment en un lloc, cal dir ésser o ser. Ex.: M’estic a Barcelona, sóc al<br />
menjador, l’aigua ja és calenta, ets bonica, etc.<br />
estar a la que salta. — morf. cast. Fer el cap viu.<br />
estar a les capses. — idi. Estar a l’escapça (<strong>de</strong>l joc <strong>de</strong> cartes). Quedar-se a l’escapça: el qui<br />
percaça quelcom no obtenir-ne, restar amb les il·lusions frustra<strong>de</strong>s; no entendre res <strong>de</strong>l que hom<br />
tracta d’aprendre o saber.<br />
estar a tants <strong>de</strong>l mes. — sint. Tenir-ne tants <strong>de</strong>l mes, ésser a…<br />
estar al cabo <strong>de</strong> la calle, al cap <strong>de</strong>l carrer. — morf. cast. cat. calc. Saber <strong>de</strong> quin mal s’ha <strong>de</strong><br />
morir, a aquest no li hem d’ensenyar res.<br />
estar al quite. — morf. cast. m. Estar amatent.<br />
estar al tanto. — morf. cast. Estar a l’aguait.<br />
estar apretat <strong>de</strong> feina. — morf. cast. m. Tenir molta feina, estar ocupat.<br />
estar apurat. — morf. cast. Estar amoïnat, estar cuitat.<br />
estar com una cuba. — morf. cast. m. Estar embriac, estar borratxo, com una sopa.<br />
estar <strong>de</strong> més. — sint. Ésser <strong>de</strong> més (en molts casos).<br />
estar <strong>de</strong> por (no: és <strong>de</strong> por), ser <strong>de</strong> campionat. — morf. cast. m. És formidable, és molt bo, està<br />
molt bé, ser fabulós, estupend, magnífic, colossal. Ser un abús.<br />
estar <strong>de</strong> xunga. — morf. cast. Estar <strong>de</strong> broma.<br />
estar <strong>de</strong> Bàbia, a les Batueques. — morf. cast. Badar, ser a la lluna, tenir el cap a tres quarts <strong>de</strong><br />
quinze, viure als llimbs.<br />
estar en boga. — morf. cast. Fer forrolla, estar en voga.<br />
estar en cierne una cosa. — morf. cast. Ésser una cosa en embrió.<br />
estar en el cas. — morf. cast. i sem. Veure clara una cosa. Correcte en el sentit d’estar en situació.<br />
estar ensimismat. — morf. cast. m. Estar embadalit, abstret, pensarós.
estar fins a la coronilla. — morf. cast. m. Estar fins al capdamunt (d’algú, d’alguna cosa), tenir el<br />
bot ple, tenir els nassos plens.<br />
estar gran. — morf. cast. m. Venir gran, ésser gran.<br />
estar mosca. — morf. cast. Ensumar-s’ho, estar escamnat, no veure clara una cosa.<br />
estar sense blanca. — morf. cast. calc. Anar blau, estar sense un clau, estar escurat, no tenir ni cinc.<br />
estar tonto per. — morf. cast. m. Anar <strong>de</strong> bòlit per, estar engrescat, boig per, morir-se <strong>de</strong> ganes…<br />
estar xiflat. — morf. cast. Faltar-li un bull.<br />
estela. — morf. cast. Rastre, solc, senyal. Correcte com a monument o memorial…<br />
estelar. — pros. i ort. Estel·lar.<br />
estera. — morf. cast. Estora.<br />
esterilla. — morf. cast. Estoreta.<br />
esternon. — morf. cast. Estèrnum.<br />
estertor. — morf. cast. Ranera.<br />
estès, estessis, etc. — idi. i anal. Estigués, estiguessis…<br />
estorb. — morf. cast. Destorb, nosa. Ex.: Això fa nosa, és una nosa, <strong>de</strong>storba.<br />
estorbar. — morf. cast. Destorbar, fer nosa.<br />
estrado. — morf. cast. Estrada.<br />
estrafalari. — morf. cast. m. Estrafolari, extravagant.<br />
estrafet (en el sentit <strong>de</strong> <strong>de</strong>formitat). — sem. Contrafet.<br />
estragador. — morf. cast. Corsecador, esgotador.<br />
estragar. — morf. cast. Corsecar, esgotar.<br />
estrago. — morf. cast. Corsecament, esgotament // Estrall, ruïna.<br />
estranyar. — morf. sud-amer. Enyorar, trobar a faltar algú. Correcte en el sentit <strong>de</strong> <strong>de</strong>sterrar:<br />
causar o sentir estranyesa.<br />
estratagemes (les). — gèn. cast. Els estratagemes.<br />
estratega. — morf. cast. Estrateg.<br />
estregar. — morf. cast. Fregar, rascar, gratar.<br />
estrellar. — morf. cast. Estavellar, esclafar // Ferrar, fregir.<br />
estrem. — pros. i ort. Extrem.<br />
estremèixer. — morf. cast. i anal. Estremir, escruixir.<br />
estreno. — morf. cast. Estrena.<br />
estrenyiment. — morf. cast. i anal. Restrenyiment. Correcte en un altre sentit: acció o efecte<br />
d’estrènyer, d’estrènyer-se.<br />
estribació. — morf. cast. Estrep, contrafort.<br />
estribar. — morf. cast. Basar-se.<br />
estribillo. — morf. cast. Tornada, retronxa.<br />
estribo. — morf. cast. Esperó (espiga <strong>de</strong> metall adaptada al taló <strong>de</strong>l genet) // Estrep, galotxa (on<br />
posa els peus el genet) // Contrafort (d’una serralada).<br />
estripaqüentos. — morf. m. Taral·lirot, baliga-balaga, toca-campanes, sense manies // Manefla.<br />
estropajo. — morf. cast. Fregall.<br />
estruendo. — morf. cast. Estrèpit, soroll // Pompa, aparat.<br />
estrujar. — morf. cast. Esprémer, escórrer.<br />
estudiant (una). — gèn. Una estudianta (en subs.).
estufilla. — morf. cast. Braseret, escalfeta.<br />
estuig. — morf. cast. m. Estoig.<br />
estupefacient. — morf. cast. Estupefaent.<br />
estupendo. — morf. cast. Estupend (adj.). Ex.: Un ballet estupend // Estupendament (adv.). Ex.: Això<br />
va estupendament.<br />
estupidès. — morf. cast. Estupi<strong>de</strong>sa.<br />
esveltès. — morf. cast. Esveltesa.<br />
etíope. — morf. cast. Etíop.<br />
eucalipto. — morf. cast. Eucaliptus.<br />
evaluar. — morf. cast. Avaluar, valorar.<br />
exangüe. — ort. Exsangüe.<br />
excelent. — pros. i ort. Excel·lent.<br />
excel·lent, excel·lenta. — gèn. Excel·lent (m. i f.).<br />
excluir. — morf. cast. i anal. Excloure.<br />
exclussiu. — pros. i ort. Exclusiu.<br />
excomulgar. — morf. cast. Excomunicar.<br />
exègesis. — morf. cast. Exegesi.<br />
exil. — idi. i morf. gal. Exili.<br />
exilar. — idi. i morf. gal. Exiliar.<br />
expelir. — pros. i ort. Expel·lir.<br />
expen<strong>de</strong>duria. — morf. cast. Expenedoria, comerç a la menuda (esp. <strong>de</strong> tabac: estanc).<br />
explaiar. — morf. cast. Esplaiar, dilatar.<br />
explanada. — morf. cast. pros. i ort. Esplanada.<br />
explossió. — pros. i ort. Explosió.<br />
expoliar. — pros. i ort. Espoliar.<br />
exprémer. — pros. i ort. Esprémer.<br />
exprofés. — morf. cast. cat. A dretcient, a dretes, a posta, exprés.<br />
èxtasis. — morf. cast. Èxtasi.<br />
extendre. — pros. i ort. i anal. Estendre.<br />
extès. — pros. i ort. Estès.<br />
extranger. — morf. cast. pros. i ort. Estranger.<br />
extrany. — morf. cast. pros. i ort. Estrany.<br />
extremaunció. — morf. cast. Extremunció.<br />
extremat/ada. — sem. Extremós/osa.
F, f<br />
faba. — pros. i ort. Fava.<br />
fàbrega. — idi. Alfàbrega.<br />
fàbula. — morf. cast. Faula.<br />
facistol. — morf. cast. Faristol.<br />
fadiga. — sem. Fatiga.<br />
fagi, facis. — idi. i anal. Faci, facis (<strong>de</strong>l verb fer).<br />
faiçó (en sentit <strong>de</strong> manera). — sem. Faisó. Correcte en sentit <strong>de</strong> forma material.<br />
falaç. — pros. i ort. Fal·laç.<br />
falera. — pros. i ort. Fal·lera.<br />
falible. — pros. i ort. Fal·lible.<br />
fàlic. — pros. i ort. Fàl·lic.<br />
fall (terme judicial). — sem. Sentència, veredicte, <strong>de</strong>cisió; fallença, fallada, espifiada, falliment.<br />
Correcte en el sentit <strong>de</strong> penya-segat produït per l’enfonsament parcial d’un terreny.<br />
falla (equivocació). — sem. Fallada. Correcte parlant <strong>de</strong>ls estrats, falles <strong>de</strong> València, etc.<br />
fallo. — morf. cast. Veredicte, sentència, <strong>de</strong>cisió, fall // Fallada, espifiada…<br />
falsetat. — anal. Falsedat.<br />
falsilla. — morf. cast. Falsa regla, guia.<br />
fandilles. — idi. pros. i ort. Faldilles.<br />
fanfarron. — morf. cast. Fanfarró.<br />
fantasmó. — morf. cast. Bufat.<br />
fantotxada. — morf. cast. Pallassada.<br />
faraon. — morf. cast. Faraó.<br />
fardo. — morf. cast. Far<strong>de</strong>ll, farcell, bolic.<br />
faritzeu. — anal. i idi. Fariseu.<br />
faro. — morf. cast. Far, farell, farola.<br />
farol. — morf. cast. Fanal, faró, llantió, llanterna.<br />
farolear. — morf. cast. Faronejar.<br />
farolero/a. — morf. cast. Fanaler // Fatxenda.<br />
farolillo. — morf. cast. Fanalet // Campànula.<br />
fascícul. — morf. cast. Fascicle.<br />
fastidiar. — morf. cast. Fastiguejar, enfastijar, enfastidir, enutjar.<br />
fastidiós. — morf. cast. Fastijós, enutjós.<br />
fastos fig. — morf. cast. Annals.<br />
fàtuo. — morf. cast. Fatu, estòlid.<br />
Faustino. — morf. cast. Faustí.<br />
favorèixer. — morf. cast. i anal. Afavorir.<br />
favorescut. — anal. Afavorit.<br />
favorit. — morf. cast. Preferit, predilecte.<br />
fecundisar. — morf. cast. Fecundar, procrear // Fertilitzar, ado-bar (les terres).<br />
Fe<strong>de</strong>rico. — morf. cast. Fre<strong>de</strong>ric.<br />
fel (la). — gèn. El fel.
feliç, feliça. — gèn. Feliç (m. i f.).<br />
felpa. — morf. cast. pros i ort. Pelfa, peluix, vellut.<br />
fenòmeno. — morf. cast. Fenomen.<br />
fer alar<strong>de</strong>. — morf. cast. m. Fer gala, ostentació, exhibició, vanar-se, gallejar.<br />
fer corro. — morf. cast. m. Rotllar.<br />
fer <strong>de</strong> tripes corasson. — morf. cast. m. Fer el cor fort.<br />
fer <strong>de</strong>ntera. — morf. cast. m. Fer <strong>de</strong>nteta.<br />
fer el gasto. — morf. cast. m. Pagar la festa.<br />
fer el pavero. — morf. cast. m. Fer el fatxenda.<br />
fer el primo (i prendre’l a un per primo). — morf. cast. m. Fer el préssec, fer el passerell, ésser un<br />
babau, un llonze, un colomí…<br />
fer-se el sueco, el suec. — morf. cast. m. Fer l’orni, fer-se l’andorrà, fer el pagès, fer el paper <strong>de</strong><br />
met.<br />
fer el tonto. — morf. cast. m. Fer el ximple, fer el beneit, fer veure que un hom no hi toca.<br />
fer frente, front. — morf. cast. m. Afrontar, tenir-li cara.<br />
fer hincapié. — morf. cast. m. Subratllar, recalcar.<br />
fer la pelotilla. — morf. cast. m. Fer la gara-gara, llepar fig.<br />
fer la vista grossa. — morf. cast. m. Fer els ulls grossos.<br />
fer les coses a dretes. — morf. cast. m. Fer les coses amb encert, a dreta llei, pel camí dret.<br />
fer l’indio. — morf. cast. m. Fer el gamarús.<br />
fer mella. — morf. cast. m. Deixar empremta, fer efecte, fer impressió // Produir pèrdua.<br />
fer novillos. — morf. cast. m. Fer campana, fer una safranada.<br />
fer obrir bretxa. — morf. cast. m. Esbornagar, fer forat.<br />
fer orelles <strong>de</strong> merca<strong>de</strong>r. — morf. cast. m. Fer el paper <strong>de</strong> met, fer l’orni, fer el pagès.<br />
fer palmetes. — sem. Fer ballmanetes, fer mamballetes.<br />
fer piruletes. — morf. cast. m. Fer cabrioles.<br />
fer pitar. — morf. cast. m. Fer rutllar, fer anar bé una cosa.<br />
fer putxeros. — morf. cast. m. Fer el petarrell, fer el bot.<br />
fer reparo. — morf. cast. m. Fer no sé què, fer recança.<br />
fer una cosa sonada. — morf. cast. m. Fer-ne una <strong>de</strong> crespa, una grossa.<br />
fer-li una trastada. — morf. cast. m. Fregir-la a algú, enganyar-lo.<br />
Fernando. — morf. cast. Ferran.<br />
fèrrea. — morf. cast. Fèrria.<br />
ferrenyo. — morf. cast. Ferreny.<br />
fer-se a la vela. — morf. cast. m. Fer vela, prendre vela.<br />
fer-se la boca aigua. — morf. cast. m. Fer venir salivera.<br />
fer-se un taco. — morf. cast. m. Fer-se un garbuix, fer-se un embolic.<br />
festonejat. — morf. cast. i anal. Fistonat.<br />
fet una piltrafa. — morf. cast. m. Fet una misèria.<br />
fetxa. — morf. cast. Data.<br />
feu (perfet <strong>de</strong> fer). — pros. i ort. i sem. Féu. Correcte en tots els <strong>altres</strong> sentits.<br />
feu<strong>de</strong>, feudo. — morf. cast. Feu.<br />
fi, el (sentit <strong>de</strong> final). — sem. La fi. Correcte en el sentit <strong>de</strong> terme al qual ten<strong>de</strong>ix una acció, el
mòbil.<br />
fiambre. — morf. cast. Carn freda // Cadàver (fig.).<br />
fiambrera. — morf. cast. Carmanyola, portavian<strong>de</strong>s.<br />
fibrilar. — pros. i ort. Fibril·lar.<br />
ficar-se a monja. — morf. cast. m. Fer-se monja, entrar en un convent.<br />
fiebre amarilla. — morf. cast. Febre groga.<br />
fiel. — morf. cast. Fi<strong>de</strong>l.<br />
fiel <strong>de</strong> balança. — morf. cast. m. Llengüeta, piu (<strong>de</strong> la balança).<br />
fiera. — morf. cast. Fera, salvatgina.<br />
fielat. — morf. cast. Burots, consums, col·lecta.<br />
filtre, filtro. — morf. cast. Feltre.<br />
fiero. — morf. cast. Fer, ferest, feréstec.<br />
figurín. — morf. cast. Figurí.<br />
filfa. — morf. cast. Mentida, bola, guatlla, bòfia.<br />
filosop. — idi. Filòsof.<br />
filoxera. — pros. i ort. Fil·loxera.<br />
financiar. — morf. cast. Finançar.<br />
financier. — morf. cast. Financer.<br />
finiquitar. — morf. cast. Liquidar, saldar.<br />
fins al tope. — morf. cast. m. Fins al capdamunt.<br />
finura. — morf. cast. Finor, finesa, <strong>de</strong>lica<strong>de</strong>sa.<br />
firmesa. — morf. cast. Fermesa.<br />
fisgar. — morf. cast. Ensumar, tafanejar.<br />
fixo. fixc. — morf. cast. m. Fix.<br />
flagelar. — pros. i ort. Flagel·lar.<br />
flato. — morf. cast. Flat.<br />
fleco. — morf. cast. Serrell, floc.<br />
fleje. — morf. cast. Cinta d’acer, cèrcol <strong>de</strong> bota // Tira.<br />
flemon. — morf. cast. Flegmó.<br />
flequillo. — morf. cast. Serrell <strong>de</strong> cabell, serrellet.<br />
flet, flete. — morf. cast. Noli, nòlit.<br />
fletar. — morf. cast. Noliejar.<br />
fletxasso. — morf. cast. Cop <strong>de</strong> sageta // Amor sobtat.<br />
flirtar, flirtejar. — sem. Enamorar–se.<br />
florejo. — morf. cast. Floreig.<br />
floreixement. — morf. cast. i anal. Floriment, florida.<br />
floreixent. — morf. cast. i anal. Florent. Ex.: Una indústria florent.<br />
florèixer. — morf. cast. i anal. Florir.<br />
florero (subs.). — morf. cast. Florera, pitxer, gerro.<br />
fluïdès. — morf. cast. m. Fluï<strong>de</strong>sa.<br />
fluït (p. p. <strong>de</strong> fluir). — sem. Fluid/a.<br />
foco. — morf. cast. Focus.<br />
fogonista. — falsa <strong>de</strong>riv. Fogainer, fogoner.
folio. — morf. cast. Foli.<br />
folletí. — morf. cast. Fulletó.<br />
folleto. — morf. cast. Opuscle, fullet, fascicle.<br />
follon. — morf. cast. Aldarull, gresca, enrenou, brega.<br />
fondo (subs.). — sem. Fons, fonadura, fonem, cul (subs.). Fonera: <strong>de</strong>pressió en el fons <strong>de</strong>l mar. Ex.:<br />
El fons <strong>de</strong> l’escenari. Els fons públics. Correcte com adjectiu amb el mateix sentit <strong>de</strong> pregon,<br />
profund, enfonsat. Ex.: Una vall fonda.<br />
fondos. — morf. cast. Cabals, diners.<br />
fonera (on fonen els metalls). — sem. Foneria. Correcte com a <strong>de</strong>pressió marina.<br />
fora (<strong>de</strong>l verb ésser). — pros. i ort. sem. Fóra. Correcte en tots els <strong>altres</strong> sentits.<br />
foragit. — morf. cast. i anal. Facinerós, malfactor.<br />
forani. — morf. cast. i anal. Forà, foraviler, forenc.<br />
forcejeo. — morf. cast. Forcejament.<br />
foro. — morf. cast. Fòrum.<br />
forrar. — morf. cast. Folrar.<br />
forratge. — morf. cast. i anal. Farratge.<br />
forro. — morf. cast. Folre, folro.<br />
forúncul. — idi. pros. i ort. Furóncol.<br />
fos la que fos. — sint. Fos quina fos.<br />
fosquetat. — pros. i ort. Fosquedat, foscor.<br />
fossa/fosa comú. — gèn. cast. pros. i ort. Fossa comuna.<br />
fosso. — morf. cast. Fossat, rasa, vall (el), trinxera.<br />
fotògrafo. — morf. cast. Fotògraf, retratista.<br />
fou (suposadament <strong>de</strong>l verb anar, traduint el castellà fue. Ex.: Fue a ver). — sem. Anà o va anar,<br />
etc. Correcte en el sentit <strong>de</strong> va ésser. Ex.: Fou un gran home.<br />
fràgua. — morf. cast. Fornal, farga, forja.<br />
fraguar. — morf. cast. Fregar (a la farga) // Tramar, ordir (un complot, etc.) // Prendre’s (el ciment,<br />
la calç, el guix, etc.) // Congriar-se (una tempesta, una guerra, etc.).<br />
fray. — arc. cat. Fra. Ex.: Fra Josep <strong>de</strong> les Llànties.<br />
frambuesa. — morf. cast. Gerd, ger<strong>de</strong>ra.<br />
francatxuela, francatxela. — morf. cast. Xeflis, tiberi, xefla.<br />
Francisco. — morf. cast. Francesc.<br />
franela. — pros. i ort. Franel·la.<br />
frapar. — morf. gal. Colpir.<br />
frasco. — morf. cast. Flascó, fiola.<br />
frau<strong>de</strong>. — morf. cast. Frau.<br />
frega<strong>de</strong>ra, frega<strong>de</strong>r. — morf. cast. Aigüera.<br />
fregado. — morf. cast. Embolic, embrolla, embull, bullit, revoltim.<br />
fregatrís, fregona. — morf. cast. Rentaplats, fregadora.<br />
fregona. — morf. cast. Dona <strong>de</strong> fer feines, minyona, criada.<br />
frenasso. — morf. cast. Frenada, cop <strong>de</strong> fre.<br />
frenillo. — morf. cast. Tel.<br />
freno. — morf. cast. Fre, brida, aturador.
frente. — m. morf. cast. Front (<strong>de</strong> batalla, <strong>de</strong>l cap) // Enfront, davant (<strong>de</strong> la casa) // Cara a cara<br />
(trobar-se…) // Cara (caminar <strong>de</strong>…; tenir-li…).<br />
fresa. — idi. pros. i ort. Fressa, soroll, brogit continuat. Correcte en el sentit <strong>de</strong> posta d’ous <strong>de</strong>ls<br />
peixos, com a eina <strong>de</strong> fer forats en metall.<br />
frescura. — morf. cast. Frescor, fresca // Desimboltura.<br />
fressa. — morf. cast. Maduixa. Correcte en el sentit <strong>de</strong> sorolls.<br />
fressó, fresó. — morf. cast. Maduixot.<br />
freturar (<strong>de</strong>lejar). — sem. Anhelar, ansiar, <strong>de</strong>sitjar. Correcte en el sentit <strong>de</strong> mancar d’una cosa, no<br />
tenir-la, ésser indispensable.<br />
frèvol. — sem. Frívol, lleuger, insubstancial. Correcte en el sentit <strong>de</strong> fluix, dèbil, <strong>de</strong> poques forces.<br />
frigidès. — morf. cast. Frigi<strong>de</strong>sa, gelor.<br />
frioler. — morf. cast. Fredolic, fre<strong>de</strong>luc.<br />
friolera. — morf. cast. Bagatel·la, fotesa, brolleria, galindaines, cosa <strong>de</strong> no res.<br />
frissar. — morf. cast. pros. Frisar (sentir impaciència) // Frisar (tèxtil, fabricar frisos) // Fregar,<br />
ranejar, gairebé tocar (ranejar és intr.). Ex.: Ranejava a la cinquantena = li faltava poc per a fer els<br />
cinquanta anys. Compareu amb vorejar (tr.): Vorejava ja la cinquantena = tenia pels volts <strong>de</strong><br />
cinquanta anys, poc més poc menys.<br />
friso. — morf. cast. Fris.<br />
fritura. — morf. cast. Freginat, fregir.<br />
front (traduint el castellà: frente a, enfrente…). — sem. Enfront, davant. Correcte com a<br />
substantiu en el sentit <strong>de</strong> part superior <strong>de</strong> la cara; la part anterior d’un monument, etc.<br />
front a front. — morf. cast. calc. Cara a cara.<br />
front per front. — morf. cast. calc. Davant per davant, davant.<br />
fronterís. — morf. cast. Fronterer.<br />
fronton. — morf. cast. Frontó.<br />
frotar. — morf. cast. Fregar.<br />
fruncir. — morf. cast. Arrufar.<br />
fuego! — morf. cast. Foc!<br />
fuego fatuo. — morf. cast. Foc follet.<br />
fuelle. — morf. cast. Manxa, bufador.<br />
fuera! — morf. cast. Fora!<br />
fuero. — morf. cast. Fur, privilegi, dret.<br />
fueros. — morf. cast. Furs // Vanitat, altivesa, fums.<br />
fuerte (m.). — morf. cast. Fort.<br />
fulano. — morf. cast. En tal.<br />
fulano i mengano, sutano. — morf. cast. En tal i en tal altre.<br />
fulano, sutano i mengano. — morf. cast. Aquest i l’altre i el <strong>de</strong> més enllà. En Pau, en Pere i en<br />
Berenguera.<br />
fulero/ra. — morf. cast. Matusser, malfeiner // Menti<strong>de</strong>r.<br />
fulla (<strong>de</strong> paper, etc.). — gèn. cast. i sem. El full. Ex.: Girar full. El full parroquial. Un full <strong>de</strong> diari.<br />
Correcte en els <strong>altres</strong> sentits: fulla <strong>de</strong> les plantes, eines, armes.<br />
fulletó. — sem. Opuscle.<br />
fuma<strong>de</strong>ro, fuma<strong>de</strong>r. — morf. cast. Fumador.
fumillos. — morf. cast. m. Fums.<br />
fundamental. — morf. cast. Fonamental.<br />
fundició. — morf. cast. Foneria (fàbrica) // Fosa (acció <strong>de</strong> fondre).<br />
fundidor. — morf. cast. Fonedor.<br />
furriel. — morf. cast. Furrier.<br />
fusellar. — morf. cast. m. Afusellar.<br />
fuste — morf. cast. Fust.<br />
fútbol. — morf. cast. pros. i ort. Futbol.<br />
futesa. — morf. cast. Fotesa, futilesa, bagatel·la.<br />
futur significant probabilitat. Ex.: Seieu, estareu cansats. — sint. Present <strong>de</strong>l verb <strong>de</strong>ure<br />
combinat amb l’infinitiu corresponent. Ex.: Seieu, <strong>de</strong>veu estar cansats.
G, g<br />
gabardina. — pros. i ort. Gavardina.<br />
gabatxo. — morf. cast. Gavatx.<br />
gafes. — morf. cast. Ulleres. Però és correcte, per exemple, unes ulleres amb gafes.<br />
gafes <strong>de</strong> l’ofici. — morf. cast. m. Gangues <strong>de</strong> l’ofici.<br />
galant <strong>de</strong> nit. — morf. cast. m. Penja-robes <strong>de</strong> nit.<br />
galanura. — morf. cast. Galania, gentilesa.<br />
galardó. — morf. cast. Guardó, premi.<br />
galardonar. — morf. cast. Guardonar.<br />
galeot. — morf. cast. Galiot, remer, forçat.<br />
galgo. — morf. cast. Llebrer, gànguil.<br />
gàlic. — pros. i ort. Gàl·lic.<br />
gallego. — morf. cast. Gallec.<br />
galleta. — morf. cast. Galeta.<br />
gamberrada. — morf. cast. Barrabassada, bretolada.<br />
gamberro/a. — morf. cast. Brètol, trinxa, incivil, gambirot/a, trinxeraire, nyèbit.<br />
gamussa, gamusa. — morf. cast. Camussa, isard.<br />
gana<strong>de</strong>r. — morf. cast. Rama<strong>de</strong>r, rambler.<br />
gana<strong>de</strong>ria. — morf. cast. Rama<strong>de</strong>ria.<br />
ganància. — morf. cast. Guany.<br />
gangositat. — morf. cast. Veu <strong>de</strong> nas.<br />
ganso. — morf. cast. Oca // adj.: Gansoner.<br />
Gante. — morf. cast. Gant.<br />
ganxillo. — morf. cast. Ganxet.<br />
garabato. — morf. cast. Gargot, guinyap, nyap.<br />
garambaina. — morf. cast. Galindaina.<br />
garantitzar. — morf. cast. i anal. Garantir.<br />
garbo. — morf. cast. Aire, gentilesa, gallardia.<br />
garbós. — morf. cast. Airós, gentil, gallard.<br />
garganta. — morf. cast. Gola, gorja, coll, gargamella (<strong>de</strong>l coll) // Congost, gorja, coll (pas entre<br />
muntanyes).<br />
garito. — morf. cast. Timba, casa <strong>de</strong> joc.<br />
garlito. — morf. cast. Garjola // Parany, bertrol.<br />
garra. — morf. cast. Urpa, grapa; fig.: caure a les urpes d’un usurer. Correcte en el sentit <strong>de</strong> la part<br />
<strong>de</strong>l membre inferior que va <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l genoll al peu: en els animals, el tars o part posterior <strong>de</strong>l peu.<br />
garrafal. — morf. cast. Exorbitant.<br />
garrapinya<strong>de</strong>s. — morf. Garapinya<strong>de</strong>s.<br />
garrotillo. — morf. cast. Crup.<br />
gasòmetro. — morf. cast. Gasòmetre.<br />
gassa. — pros. i ort. (per infl. cast.) i sem. Gasa, glassa.<br />
gasto. — morf. cast. Despesa.<br />
gatillo, gatell. — morf. cast. i anal. Gallet.
gatú. — morf. cast. i anal. Gater.<br />
gaudir la sort. — sint. Gaudir <strong>de</strong> la sort.<br />
gavilà. — morf. cast. Esparver.<br />
gavilla. — morf. cast. Gavella, garba // Trepa, colla.<br />
gavinet. — idi. Ganivet.<br />
gefe. — (vegeu jefe).<br />
gaviota. — morf. cast. Gavina.<br />
gelos. — Gelosia (<strong>de</strong> gelós, cat. i celos, cast.).<br />
gelós (significant interès actiu, etc.). — sem. Zelós, agombolador. Correcte en el sentit <strong>de</strong> tenir<br />
gelosia.<br />
gema (pedra preciosa). — sem. Gemma. Correcte en el sentit <strong>de</strong> botó floral, dolç amb rovell d’ou.<br />
gemelos. — morf. cast. Bessons (germans) // Botons (<strong>de</strong>ls punys) // Binocles (<strong>de</strong> teatre, <strong>de</strong><br />
campanya), ullera <strong>de</strong> llarga vista, prismàtics.<br />
gènero. — morf. cast. Gènere, article.<br />
gènit. — idi. Geni.<br />
gent <strong>de</strong> pro. — morf. cast. m. Gent d’upa.<br />
Gerardo. — morf. cast. Gerard, Guerau, Grau.<br />
gesto. — morf. cast. Gest, posat, semblant.<br />
gigoló. — morf. cast. Macarró (vulg.).<br />
gimnàs (en sentit d’exercicis gimnàstics). — sem. Gimnàstica. Correcte en el sentit <strong>de</strong> lloc<br />
<strong>de</strong>stinat a fer-hi exercicis gimnàstics.<br />
gimnàsia. — morf. cast. Gimnàstica.<br />
gira. — sem. Volta, passejada. Correcte en el sentit <strong>de</strong> part <strong>de</strong> la cara <strong>de</strong> sota o <strong>de</strong> dins, d’una<br />
cosa, que es posa <strong>de</strong> manifest en doblegar-la.<br />
girar l’espatlla/les espatlles. — morf. i sem. Girar l’esquena.<br />
giro. — morf. cast. Gir (postal) // Volta, girada, tomb.<br />
gironenc. — anal. Gironí, Gironès.<br />
gisclar. — idi. Xisclar.<br />
glaciar. — morf. cast. Gelera, glacera, congesta.<br />
glatir (el cor). — sem. Bategar el cor, batre. Correcte en el sentit <strong>de</strong> gruar, impacientar per un<br />
<strong>de</strong>sig.<br />
globo. — morf. cast. Globus.<br />
glotoneria. — morf. cast. Golafreria, fartaneria, glotonia, golu<strong>de</strong>ria.<br />
godo. — morf. cast. Got (fem.: goda).<br />
golfo. — morf. cast. sem. Golf (porció gran <strong>de</strong> mar voltada parcialment <strong>de</strong> terra) // Trinxeraire (noi<br />
<strong>de</strong>semparat i vagabund), trinxa, nyèbit. Correcte en el sentit <strong>de</strong> golfa d’una porta (gozne cast.).<br />
golondrina. — morf. cast. Oreneta.<br />
golosina. — morf. cast. Llaminadura, llamí, llepolia.<br />
gordinflon. — morf. cast. Botifler, galtaplè.<br />
gordo/a. — morf. cast. Gros/sa, gras/sa.<br />
gorgorito. — morf. cast. Refilet.<br />
gorguera. — morf. cast. Gorgera.<br />
gorila. — pros. i ort. Goril·la.
gorrer. — sem. Gorreter, gorrista. Correcte en el sentit d’aprofitador <strong>de</strong> gangues, que gorreja (o va<br />
d’arròs).<br />
gorro. — morf. cast. Gorra, còfia, casquet.<br />
gorron. — morf. cast. Gorrer, gorrista, arrossaire.<br />
gosar (en el sentit <strong>de</strong> plaer, gust). — sem. Gaudir, fruir, gojar (pensant en el gozar cast.). Correcte<br />
en el sentit d’atrevir-se.<br />
graciosa (beguda). — sem i idi. Gasosa. Correcte com femení <strong>de</strong> graciós.<br />
gragea. — morf. cast. Píndola, papabenet, confit.<br />
gramínea. — morf. cast. Gramínia.<br />
gran (significant volum més que normal: gruix). — sem. Gros // Gras. Ex.: Cap gros; vaca grossa.<br />
Correcte en el sentit <strong>general</strong> <strong>de</strong> dimensió, especialment espiritual. Ex.: Una gran fortuna, un gran<br />
poble, un gran home. etc.<br />
granisada. — pros. i ort. Granissada, calamarsada, calabruixada.<br />
granito. — morf. cast. Granit.<br />
granuja. — morf. cast. Murri, pillet, brètol, poca-pena, poca-solta.<br />
grapilla. — morf. cast. Grapata.<br />
grassa (subs.). — morf. cast. Greix. Ex.: Greix d’una ve<strong>de</strong>lla grassa. Correcte com a adjectiu.<br />
gratuitat. — pros. i ort. Gratuïtat.<br />
gravació. — sem. Enregistrament, registre. És correcte en la forma verbal gravar (un dibuix, un<br />
so…).<br />
grave. — morf. cast. Greu // Formal, seriós.<br />
grieta. — morf. cast. Esquerda (d’un edifici, etc.), clivella (en una capa <strong>de</strong> pintura, etc.), escletxa<br />
(<strong>de</strong> la porta, etc.) // Tall (a les mans).<br />
grifa. — morf. gal. Firmeta, firma abreujada, vist-i-plau.<br />
grillet. — morf. cast. Grilló.<br />
grima. — morf. cast. Enuig, fàstic, <strong>de</strong>sfici, esgarrifança, <strong>de</strong>sgrat.<br />
grisaci. — morf. cast. i anal. Grisenc.<br />
grop. — sem. i idi. Grup. Correcte en el sentit <strong>de</strong> nus <strong>de</strong> fusta, «gabarro» en una pedra, núvol,<br />
ruixat.<br />
grumo. — morf. cast. Grumoll.<br />
grupa. — morf. cast. Gropa, gropada, gropera.<br />
grupo. — morf. cast. Grup, colla, aplec, esbart, estol, rua.<br />
guà. — idi. Guano // Guant.<br />
guadanya. — morf. cast. Dalla.<br />
guardaespal<strong>de</strong>s. — morf. cast. Guardaespatlles.<br />
guapesa. — morf. cast. Bellesa, formosor // Galania, gentilesa // Fatxen<strong>de</strong>ria, presumpció.<br />
guapo. — morf. cast. Formós, bell, bonic, bufó // galà, gentil // Fatxenda, fer-se veure, presumit,<br />
pinxo, perdonavi<strong>de</strong>s.<br />
guardapolvo. — morf. cast. Guardapols.<br />
guardaroba. — ort. Guarda-roba.<br />
guardarropia. — morf. cast. Guarda-roba.<br />
guarèixer. — morf. cast. i anal. Soplujar, aixoplugar, arrecerar.<br />
guarida. — morf. cast. Aixopluc, cau, catau.
guariment, guarició (en el sentit <strong>de</strong> tractament). — sem. Curació, cura. Correcte significant l’èxit<br />
<strong>de</strong>l tractament.<br />
guarro. — morf. cast. Porc // Brut.<br />
guassa. — morf. cast. Plagasitat, xanxa, burla, folga, gresca.<br />
guasson. — morf. cast. Burleta, plaga, folgós.<br />
guata. — morf. cast. Buata.<br />
guateque. — morf. sud-amer. Festa.<br />
guerrero. — morf. cast. Guerrer.<br />
guinyapo. — morf. cast. Parrac, pellingot, <strong>de</strong>sferra.<br />
guinyar l’ull. — morf. m. cast. i cat. Fer l’ullet.<br />
guinyo. — morf. cast. Ganyota, ullet, guerxada.<br />
guion. — morf. cast. Guió.<br />
guirnalda. — morf. cast. Garlanda.<br />
guiso. — morf. cast. Guisat, cuinat.<br />
guita. — morf. cast. Fil d’empalomar, corda prima <strong>de</strong> cànem.<br />
guixeta. — morf. gal. Taquilla, <strong>de</strong>spatx <strong>de</strong> bitllets.<br />
gola. — morf. cast. Gola, excés.<br />
gurmant. — morf. gal. Gormand.<br />
gusanillo. — morf. cast. Cuquet.<br />
gustasso. — morf. cast. Gustàs, gran gust, gran satisfacció, capritxada, treure faves d’olla.<br />
gusten?, gusten? — morf. cast. Sou servits?<br />
gustillo. — morf. cast. Regust, gustet.
H, h<br />
habillar. — morf. gal. i d’un sentit diferent. Abillar.<br />
habladuries. — morf. cast. Enraonies, parladuries.<br />
hada. — morf. cast. Fada.<br />
hado. — morf. cast. Fat, <strong>de</strong>stí.<br />
halagar. — morf. cast. Afalagar // Raspallar, adular.<br />
halago. — morf. cast. Afalac, falagueria.<br />
hampa. — morf. cast. Púrria, xusma, belitralla, baixúrria.<br />
harapo. — morf. cast. Parrac, pellingot.<br />
hasmereir. — morf. cast. Riota, burlot, barret <strong>de</strong> rialles.<br />
hassanya. — morf. cast. Proesa, gesta, heroïcitat, feta.<br />
hasta. — morf. cast. Fins (prep.), àdhuc… i tot, fins i tot (adv.).<br />
hasta la vista. — morf. cast. A reveure.<br />
hasta luego! — morf. cast. i loc. Fins <strong>de</strong>sprés!, ja ens veurem, torno <strong>de</strong> seguida.<br />
hasta que. — morf. cast. Fins que.<br />
hastiar. — morf. cast. Fastiguejar.<br />
hatxa. — morf. cast. Destral // Atxa (ciri).<br />
hatxe. — morf. cast. Hac (lletra <strong>de</strong> l’alfabet).<br />
haver-hi gato encerrado. — morf. cast. m. Haver-hi gat amagat.<br />
haver-hi que (o <strong>de</strong>). — sint. Caldre, haver <strong>de</strong>.<br />
haver-hi un claro. — morf. cast. m. Haver-hi un buit, un espai lliure, etc.<br />
hebra. — morf. cast. Aguller // Fil, cap.<br />
hechos consumados. — morf. cast. Fets consumats.<br />
hechura. — morf. cast. m. Faiçó, forma.<br />
d’hechures (en el sentit <strong>de</strong>l treball esmerçat en fer una cosa). — morf. cast. De mans, <strong>de</strong> la feina,<br />
<strong>de</strong> fer.<br />
helènic. — pros. i ort. Hel·lènic.<br />
helicòptero. — morf. cast. Helicòpter.<br />
hendidura. — morf. cast. Fenedura, clivella, esquerda, badall.<br />
heno. — morf. cast. Fenc.<br />
heraldo. — morf. cast. Herald.<br />
hercúleo. — morf. cast. Herculi.<br />
heredar. — morf. cast. Heretar.<br />
here<strong>de</strong>r. — morf. cast. Hereu, hereter.<br />
hermana. — morf. cast. Germana. Ex.: La nena estudia a les Germanes.<br />
hermanites. — morf. cast. Germanetes. Ex.: Les Germanetes <strong>de</strong>ls pobres.<br />
hermano (ac. religioso). — morf. cast. Germà, fra. Ex.: El Germà, els Germans Maristes, anar a<br />
col·legi als Germans.<br />
Hermenegildo. — morf. cast. Hermenegild (no Ermengol, que és un altre sant).<br />
hermós. — morf. cast. Formós, bell, bonic, bufó.<br />
hermosura. — morf. cast. Formosor, bellesa.<br />
hèroe. — morf. cast. Heroi.
heterogènea. — morf. cast. Heterogènia.<br />
hetxura. — morf. cast. Forma, faiçó, figura.<br />
hetxures. — morf. cast. Mans.<br />
heu’s-la aquí. — ort. Heus-la aquí.<br />
hi (quan el relatiu ja expressa prou el complement). Ex.: Una ermita a la qual només s’hi pot<br />
pujar a peu. — sint. El pronom hi s’omet. Ex.: Una ermita a la qual només es pot pujar a peu.<br />
hi ha que tenir en compte que és molt <strong>de</strong>licat. — morf. cast. m. Cal tenir en compte (hem <strong>de</strong> tenir<br />
en compte, val a dir) que és molt <strong>de</strong>licat.<br />
hi ha que veure. — morf. cast. m. Cal veure, sembla mentida.<br />
hidalguia. — morf. cast. Cavallerositat, noblesa.<br />
hiedra. — morf. cast. Heura.<br />
hilaratxa. — morf. cast. Filagarsa.<br />
hilvanar. — morf. cast. Embastar.<br />
hinvernacle. — morf. cast. anal. pros. i ort. Hivernacle.<br />
hinvernal. — pros. i ort. Hivernal.<br />
hinxa. — morf. cast. Tírria, mania, malvolença.<br />
hipo. — morf. cast. Singlot.<br />
hojalata. — morf. cast. Llauna.<br />
hojaldre. — morf. cast. Pasta <strong>de</strong> full, fullada.<br />
holgassan. — morf. cast. Dropo, gandul.<br />
holgat. — morf. cast. Folgat, bal<strong>de</strong>r.<br />
holgura. — morf. cast. Folgança // Allerament.<br />
hombrera. — morf. cast. Espatllera, musclera.<br />
hombria <strong>de</strong> bé. — morf. cast. m. Bonhomia, honra<strong>de</strong>sa.<br />
hombro. — morf. cast. Espatlla, muscle (no múscul ni musclo).<br />
hombron. — morf. cast. Homenàs.<br />
Homero. — morf. cast. Homer.<br />
homogènea. — morf. cast. Homogènia.<br />
hondonada. — morf. cast. Frau, clotada, fondalada.<br />
hongo. — morf. cast. Bolet, fong // Barret fort o bombí.<br />
honradès. — morf. cast. Honra<strong>de</strong>sa.<br />
hornacina. — morf. cast. Fornícula, nínxol, capelleta.<br />
hornillo. — morf. cast. Fogonet.<br />
horquilla. — morf. cast. Forqueta // Agulla <strong>de</strong> ganxo.<br />
horrendo. — morf. cast. Horrible, esgarrifós.<br />
horxata. — morf. cast. Orxata.<br />
hospedar/se. — morf. cast. Albergar, allotjar, estatjar, hostatjar // Acollir, parar hostatge, hostatjarse,<br />
albergar-se, etc.<br />
hospe<strong>de</strong>ria. — morf. cast. Albergueria, hostal, posada.<br />
hostigar. — morf. cast. Fuetejar, molestar, atacar, fustigar.<br />
hueco. — morf. cast. Buit, espai (subs.) // Tou, esponjós, buit, cofat (adj.).<br />
huelga. — morf. cast. Lleure, lleguda // Vaga // Folga, folgança, divertiment.<br />
huelguista. — morf. cast. Vaguista.
huella. — morf. cast. Petja, petjada, empremta, senyal, rastre // Impressió, marca digital.<br />
huérfano. — morf. cast. Orfe.<br />
Huesca. — morf. cast. Osca.<br />
huèspet. — morf. cast. Hoste.<br />
humiliació. — morf. cast. i anal. Humiliació.<br />
humiliar. — morf. cast. Humiliar.<br />
humiliat. — morf. cast. i anal. Humilitat.<br />
húngar, húngaro. — morf. cast. Hongarès.<br />
Hungria. — morf. cast. Hongria.<br />
huranyo. — morf. cast. Esquerp, esquiu.<br />
hutxa. — morf. cast. Guardiola.
I, i<br />
i a mi què? — morf. cast. A mi què m’importa?, ni mai!, tant me fa, m’és igual.<br />
i <strong>de</strong>més família (en invitacions). — sint. I família tota, i tots <strong>altres</strong> parents.<br />
i pico. — morf. cast. I escaig, passa <strong>de</strong>.<br />
i pues? — morf. cast. I doncs?<br />
Ibissa, Ivissa. — morf. cast. m. Eivissa.<br />
ibissenc, ivissenc. — morf. cast. m. Eivissenc.<br />
ida. — morf. cast. Anada.<br />
ida i vuelta, ida i volta. — morf. cast. Anar i tornar, anada i tor-nada.<br />
i<strong>de</strong>ia. — pros. i ort. I<strong>de</strong>a.<br />
idili. — pros. i ort. Idil·li.<br />
idòneo/a. — morf. cast. Idoni, idònia.<br />
iema. — morf. cast. Rovell, gema // Capciró.<br />
iglésia, iclésia. — morf. cast. Església.<br />
igneo/a. — morf. cast. Igni, ígnia.<br />
ignocència. — pros. i ort. Innocència.<br />
ilegal. — pros. i ort. Il·legal.<br />
il·lustre. — sem. Il·lustrat.<br />
iluminar. — pros. i ort. Il·luminar.<br />
ilusió. — pros. i ort. Il·lusió.<br />
llustrar. — pros. i ort. Il·lustrar.<br />
iman. — morf. cast. Imant.<br />
imanar. — morf. cast. Imantar.<br />
imbecilitat. — pros. i ort. Imbecil·litat.<br />
imborrable. — morf. cast. Inesborrable.<br />
immediacions. — morf. cast. Voltants, volts, encontorns, rodalia.<br />
impar. — morf. cast. Senar, imparell.<br />
impia. — morf. cast. Impiadós, impiu.<br />
imponent (en el sentit <strong>de</strong> posar diners a rèdit o en dipòsit). — morf. cast. i sem. Imposant,<br />
impositor. Correcte en el sentit <strong>de</strong> persona, cosa, etc. que infon admiració o por.<br />
importanta. — morf. cast. gèn. Important (m. i f.).<br />
importar un pepino, m’importa un pepino. — morf. cast. m. No interessar, no importa gens.<br />
imprenta. — morf. cast. Impremta, estampa.<br />
impresió. — pros. i ort. Impressió.<br />
impresionar. — pros. i ort. Impressionar.<br />
imprevissible. — pros. i ort. Imprevisible.<br />
improvitzar. — morf. cast. i anal. Improvisar.<br />
inagotable. — morf. cast. Inesgotable, inexhaurible, inestroncable.<br />
inaplaçable. — morf. cast. Inajornable.<br />
incautació. — morf. cast. Apo<strong>de</strong>rament, segrest, confiscació.<br />
incautar-se. — morf. cast. Apo<strong>de</strong>rar-se, comissar.<br />
incens. — morf. cast. m. i anal. Encens, olíban.
incensar. — morf. cast. m. i anal. Encensar.<br />
incenser. — morf. cast. m. i anal. Encenser.<br />
incisius (els), <strong>de</strong>nts incisius. — gèn. cast. Les incisives, <strong>de</strong>nts incisives.<br />
inclòs (sentit adv.). — sem. Inclús, fins, fins i tot, inclusivament, àdhuc. Correcte en el sentit <strong>de</strong><br />
comprès dins una cosa (cast. incluso/a).<br />
incluir. — morf. cast. i anal. Incloure, encloure.<br />
incluït. — morf. cast. i anal. Inclòs, enclòs.<br />
inclusiu. — morf. cast. i sem. Inclusivament (adv.), inclús i tot. Correcte en el sentit <strong>de</strong>l cast.<br />
inclusivo/a.<br />
incomodo. — morf. cast. Molèstia, incomoditat.<br />
incòmodo. — morf. cast. Incòmo<strong>de</strong>.<br />
inconfundible. — morf. cast. Inconfusible.<br />
incult. — morf. cast. i anal. Inculte.<br />
incurrir. — morf. cast. Incórrer.<br />
índice. — morf. cast. Ín<strong>de</strong>x, taula, llista, catàleg.<br />
índio. — morf. cast. Indi, indià (pl.: indis, indians).<br />
indudable. — morf. cast. Indubtable.<br />
Inès. — morf. cast. Agnès.<br />
infiel. — morf. cast. Infi<strong>de</strong>l.<br />
infraestructura. — morf. cast. pros. i ort. Infrastructura.<br />
infundi. — morf. cast. Bola, falòrnia, badomia, falsedat.<br />
infundir. — morf. cast. Infondre.<br />
ingeni. — morf. cast. Enginy, talent, geni // Giny, artefacte, maquinació. Correcte com a molí <strong>de</strong><br />
sucre i finca que conté una plantació <strong>de</strong> canya <strong>de</strong> sucre.<br />
ingeniar-se. — morf. cast. Enginyar-se.<br />
ingenier, inginier. — morf. cast. Enginyer.<br />
ingeniós. — morf. cast. Enginyós, manyós, traçut.<br />
Inglaterra. — morf. cast. Anglaterra.<br />
ingle. — morf. cast. Engonal (m.).<br />
inglès. — morf. cast. Anglès.<br />
inícuo/a. — morf. cast. Inic/iniqua.<br />
injertar. — morf. cast. Empeltar.<br />
inmediat. — pros. i ort. Immediat.<br />
inmens. — pros. i ort. i anal. Immens.<br />
inmigració. — pros. i ort. i anal. Immigració.<br />
inmillorable. — pros. i ort. i anal. Immillorable.<br />
inmiscuir-se. — morf. cast. Immiscir-se.<br />
inmòbil. — pros. i ort. i anal. Immòbil.<br />
inmoble. — pros. i ort. i anal. Immoble.<br />
innocent, innocenta. — gèn. Innocent (m. i f.).<br />
inocència, ignocència. — pros. i ort. Innocència.<br />
inolvidable. — morf. cast. Inoblidable.<br />
inportància. — pros. ort. i anal. Importància.
inquebrantable. — morf. cast. Increbantable, in<strong>de</strong>structible, infrangible.<br />
inquietut. — ort. Inquietud.<br />
inquilino. — morf. cast. Llogater, inquilí, estadant.<br />
insertar. — morf. cast. Inserir.<br />
insignificància. — morf. cast. Insignificança.<br />
insospetxat. — morf. cast. Insospitat.<br />
instalar. — pros. i ort. Instal·lar.<br />
instantànea. — morf. cast. Instantània.<br />
institutrís. — morf. cast. Institutriu.<br />
íntegro. — morf. cast. Íntegre.<br />
intelecte. — pros. i ort. Intel·lecte.<br />
inteligència. — pros. i ort. Intel·ligència.<br />
intel·ligent/ta. — gèn. Intel·ligent (m. i f.).<br />
inten<strong>de</strong>nt (una). — gèn. Una inten<strong>de</strong>nta (en subs.).<br />
interessar a (en <strong>Joan</strong>). — sint. Interessar (en <strong>Joan</strong>) (suscitar interès, afectar algú; però: …<br />
m’interessa a mi).<br />
interessar-se en (recollir material <strong>de</strong>…) — sint. Interessar-se a (recollir material <strong>de</strong>…).<br />
interino. — morf. cast. Interí.<br />
intermedio. — morf. cast. Intermedi, mitja part.<br />
interpelar. — pros. i ort. Interpel·lar.<br />
intèrprete. — morf. cast. Intèrpret.<br />
interrumpir. — morf. cast. i anal. Interrompre.<br />
interviu (la). — gèn. cast. L’interviu (masculí, en català).<br />
intrincar. — morf. cast. Intricar.<br />
intrincat. — morf. cast. Intricat, embullat, embrollat, envitricollat.<br />
intríngulis. — morf. cast. Entrellat.<br />
invadir. — morf. cast. Envair.<br />
inverna<strong>de</strong>r/ro. — morf. cast. Hivernacle.<br />
invernal. — morf. cast. Hivernal.<br />
inverosímil, inverossímil. — morf. cast. Inversemblant.<br />
io. — pros. Jo.<br />
l’ira. — pros. i ort. La ira. (Excepció <strong>de</strong> la regla sobre l’ús <strong>de</strong> l’apòstrof).<br />
irremediable. — morf. cast. Irremeiable.<br />
Isidro. — morf. cast. Isidre.<br />
isla. — morf. cast. Illa.<br />
istil. — idi. pros. Estil.<br />
istiu. — idi. pros. i ort. Estiu.<br />
iugo. — morf. cast. Jou.<br />
ivern. — ort. Hivern.
J, j<br />
ja (forma verbal impersonal). — pros. i ort. idi. Hi ha. Correcte en sentit adverbial.<br />
ja serà menys. — morf. cast. m. No serà tant.<br />
ja t’ajustaré. — morf. cast. m. Ja t’adreçaré.<br />
jabalí. — morf. cast. Senglar, porc senglar o fer.<br />
jaio. — morf. m. cast. cat. Avi, jai, padrí.<br />
jalar. — morf. git. cat. Cruspir, endrapar, afartar-se, atipar-se.<br />
jalar-se (el menjar). — pros. i ort. morf. git. cat. Calar-se.<br />
jalea. — morf. cast. Gelea.<br />
jaleo. — morf. cast. Xivarri, rebombori, gresca, escàndol, traüt.<br />
jamar. — morf. git. cat. Menjar.<br />
jamon. — morf. cast. Pernil.<br />
jamon en dolç, pernil en dolç. — morf. cast. mixt. Pernil dolç.<br />
janer. — ort. Gener.<br />
jaque. — morf. cast. Xec, escac (al rei).<br />
jarabe. — morf. cast. Xarop.<br />
jarabe, xarop <strong>de</strong> pico. — morf. cast. Brou <strong>de</strong> llengua.<br />
jarana. — morf. cast. Xerinola, bullanga, gatzara, tabola, barrila // batussa, baralla, brega.<br />
jàrcia. — morf. cast. Eixàrcia, batibull, poti-poti, farnat, samfaina, barrejadissa, barrija-barreja,<br />
revoltim, mescladissa, farrigo-farrago, ormeig.<br />
jarron. — morf. cast. Gerro.<br />
jaspe. — morf. cast. Jaspi.<br />
jaspeat. — morf. cast. Jaspiat.<br />
Jàtiva. — morf. cast. Xàtiva.<br />
jauja. — morf. cast. Xauxa.<br />
jefatura. — morf. cast. Direcció // Prefectura.<br />
jefe, gefe. — morf. cast. Cap, dirigent, cabdill, capitost. Ex.: Cap <strong>de</strong> Policia, <strong>general</strong> en cap. //<br />
Director.<br />
Jerèç. — morf. cast. Xerès.<br />
jergon. — morf. cast. Màrfega.<br />
Jijona. — morf. cast. Xixona. Ex.: Torró <strong>de</strong> Xixona.<br />
jijonero. — morf. cast. Xixoner.<br />
jinete. — morf. cast. Genet, cavaller, cavalcador.<br />
jira. — morf. cast. Forada, fontada.<br />
joc (fent referència al lloc on dorm l’aviram). — sem. pros. ort. Jóc, joca, joquer. Correcte<br />
significant l’acció <strong>de</strong> jugar, etc.<br />
jofaina. — morf. cast. Rentamans, palangana, gibrell, ribella.<br />
jonoll. — idi. pros. i ort. Genoll.<br />
jonquillo. — morf. cast. Jonquill, jacint.<br />
jota. — morf. cast. Futil·la, cosa <strong>de</strong> no res. Correcte com a nom d’una lletra o d’un ball.<br />
juanete. — morf. cast. Galindó.<br />
Júcar. — morf. cast. Xúquer.
juerga. — morf. cast. Xerinola, disbauxa, barrila, xefla, orgia, folga, gresca, gatzara, tabola.<br />
jugar un rol, jugar un paper. — morf. gal. m. morf. cast. m. Fer (representar o exercir) un paper.<br />
jugarreta. — morf. cast. Malifeta, entremaliadura.<br />
juguet. — morf. cast. Joguina, jugueta.<br />
Júlio. — morf. cast. Juli.<br />
junquillo. — morf. cast. Almesquí, jonquill, jonquilla.<br />
juntar. — morf. cast. Ajuntar, acoblar, aplegar, afegir.<br />
juriol. — pros. i ort. Juliol.<br />
jusgar. — morf. cast. Judicar, jutjar.<br />
jusgat. — morf. cast. Jutjat.<br />
juventut. — ort. Joventut, jovenesa.
kilo. — morf. cast. Quilo.<br />
kilòmetre, kilòmetro. — morf. cast. Quilòmetre.<br />
K, k
L, l<br />
la mitja (fent referència al temps). — morf. cast. Dos quarts.<br />
la pròxima vegada que… — morf. cast. m. Si ho tornes a fer…, si hi tornes…, un altre cop…<br />
la vetlla <strong>de</strong>l judici. — morf. cast. m. La setmana <strong>de</strong>ls tres dijous, l’any Seix, l’any d’en quinze, l’any<br />
Sant, l’any <strong>de</strong> les tàperes, mai.<br />
la visita immediata. — morf. cast. m. La visita següent.<br />
laberinto. — morf. cast. Laberint.<br />
làbia. — morf. cast. Parola, verbositat, vèrbola, explicamenta.<br />
labrar. — morf. cast. Llaurar, conrear // Treballar, llavorar, tallantar.<br />
laçarillo, lassarillo. — morf. cast. Pigall.<br />
lacayo. — morf. cast. Lacai.<br />
lacra. — morf. cast. Xacra, tara, nafra.<br />
làctea. — morf. cast. Làctia.<br />
lagar. — morf. cast. Cup.<br />
lagarto. — morf. cast. Llangardaix.<br />
lago. — morf. cast. Llac, estany.<br />
laguna. — morf. cast. Llacuna, bassa, estany.<br />
laia. — morf. cast. Fanga, sisena, harpia // Mena, índole, qualitat.<br />
làmpara. — morf. cast. Llum, llàntia, vàlvula, bombeta, làmpada.<br />
lanxa. — morf. cast. Llanxa.<br />
lastrar. — morf. cast. Llastrar, sorrar.<br />
lastre. — morf. cast. Llast, sorra.<br />
lata. — morf. cast. Llauna (<strong>de</strong> sardines).<br />
latigasso. — morf. cast. Fuetada, xurriacada, vergassada.<br />
làtigo, llàtig. — morf. cast. Fuet, tralla, xurriaques, assot.<br />
lavable. — morf. cast. Rentable, rentadís, rentívol.<br />
lavadora. — morf. cast. Rentadora, màquina <strong>de</strong> rentar.<br />
lavan<strong>de</strong>ra. — morf. cast. Buga<strong>de</strong>ra, rentadora.<br />
lavan<strong>de</strong>ria. — morf. cast. Buga<strong>de</strong>ria.<br />
leal. — morf. cast. Lleial.<br />
lealtat. — morf. cast. Lleialtat.<br />
Leandro. — morf. cast. Leandre.<br />
legalisar. — morf. cast. Legalitzar.<br />
legat. — morf. cast. i sem. Llegat, <strong>de</strong>ixa (en el testament). Correcte com a <strong>de</strong>legat <strong>de</strong>l papa…<br />
lejia, legia. — morf. cast. Lleixiu.<br />
lelo. — morf. cast. Babau, beneit.<br />
lenceria. — morf. cast. Llenceria.<br />
lent (fem.). — gèn. Lenta.<br />
lentejuela. — morf. cast. Llentia, llentilla // Lluentó, llustrí (peces que es cusen a la roba).<br />
lentes (els). — morf. cast. i gèn. Les ulleres.<br />
Leonor. — morf. cast. Elionor.<br />
leopard. — morf. cast. Lleopard.
les… passa<strong>de</strong>s (rel. a l’hora). — morf. cast. m. Les… toca<strong>de</strong>s.<br />
les nou <strong>de</strong> la nit. — morf. cast. m. Les nou <strong>de</strong>l vespre.<br />
lesna. — morf. cast. Alena, falcilla.<br />
lessió. — pros. i ort. Lesió.<br />
letargo. — morf. cast. Ensopiment, letargia.<br />
letxal, letxon. — morf. cast. Lletó, porcell, garrí, godall.<br />
letxeria. — morf. cast. Lleteria.<br />
letxuga. — morf. cast. Enciam, lletuga.<br />
leococit. — pros. i ort. Leucòcit.<br />
leve. — morf. cast. Lleu.<br />
liar-se la manta al cap. — morf. cast. m. Fer un cop <strong>de</strong> cap.<br />
libelista. — pros. i ort. Libel·lista.<br />
liberació, lliberació. — morf. cast. i falsa etim. Deslliuració, <strong>de</strong>s-lliurança, <strong>de</strong>slliurament,<br />
alliberament, alliberació.<br />
librar. — morf. cast. Lliurar (fer a mans) // Deslliurar, alliberar, llibertar.<br />
libre. — morf. cast. Lliure. Ex.: Lluita lliure.<br />
libre albedrio, lliure albedriu. — morf. cast. idi. Lliure albir, franc albir.<br />
librea. — morf. cast. Lliurea.<br />
ligero. — morf. cast. Lleuger. Ex.: Ara passarà el «Lleuger» (tren lleuger).<br />
lija. — morf. cast. Paper <strong>de</strong> vidre.<br />
limbo. — morf. cast. Llimbs.<br />
limosna, llimosna. — morf. cast. Almoina, caritat.<br />
limosner. — morf. cast. Almoiner.<br />
limpiabotes, limpia. — morf. cast. Enllustrador.<br />
limpiar. — morf. cast. Netejar, escurar.<br />
lince. — morf. cast. Linx, llop cerver // adj.: Eixerit, perspicaç, mostela (dit d’una persona molt<br />
<strong>de</strong>sperta).<br />
lindar. — morf. cast. Confinar.<br />
línea. — morf. cast. Línia.<br />
linfa. — pros. i ort. Limfa.<br />
lino. — morf. cast. Lli.<br />
lio. — morf. cast. Farcell, far<strong>de</strong>ll, bolic // Embrolla, embolic, embull, garbull, bullit, garbuix.<br />
liqui<strong>de</strong>sa. — morf. cast. i anal. Liquiditat.<br />
lisiat. — morf. cast. Esguerrat, espatllat.<br />
lisonja. — morf. cast. Afalac.<br />
lisonjero. — morf. cast. Llagoter, falaguer.<br />
llaç corredís. — morf. cast. m. Llaç escorredor.<br />
llacrimós. — morf. cast. Llagrimós, ploraner, ploramiques.<br />
lladrocini. — idi. Lladronici.<br />
llaga. — morf. cast. Plaga, nafra, úlcera, ferida.<br />
llagar. — morf. cast. Nafrar, ferir.<br />
llama (<strong>de</strong> foc). — sem. Flama, flam. Correcte com a nom <strong>de</strong> l’animal americà.<br />
llamada. — morf. cast. Crida, pic, truc, trucada.
llamament. — morf. cast. i anal. Crida.<br />
llamar. — morf. cast. Cridar, <strong>de</strong>manar.<br />
llamar l’atenció. — morf. cast. m. Cridar l’atenció, atreure, advertir.<br />
llamarada. — morf. cast. Flamarada.<br />
llamatiu. — morf. cast. Cridaner, estri<strong>de</strong>nt, vistent, llampant.<br />
llança<strong>de</strong>ra. — morf. cast. m. Llançadora.<br />
llançar (significant <strong>de</strong>sfer-se d’alguna cosa per inservible o com si fos tal). — sem. Llençar<br />
(preferible). Correcte en tots els <strong>altres</strong> sentits <strong>de</strong> la paraula: tirar amb fort impuls alguna cosa,<br />
etc.<br />
llancero. — morf. cast. m. Llancer.<br />
llangonissa. — idi. Llonganissa.<br />
llanto. — morf. cast. Plor, plany, lament, plant.<br />
llanura. — morf. cast. Planúria, planura.<br />
llapissera. — morf. cast. m. Llapi<strong>de</strong>ra, portallapis, llapis.<br />
llàpissos. — pl. err. Llapis.<br />
llargar (un discurs, un «rotllo»…). — morf. cast. Deixar anar, engegar, amollar (un discurs…).<br />
llàtig. — morf. cast. Fuet.<br />
llatzerat. — falsa etim. i sem. Lacerat, ferit, esqueixat. Correcte com a <strong>de</strong>signació d’un malalt<br />
d’elefantiasi.<br />
llaurer (cast. laurel). — idi. Llorer.<br />
llavero. — morf. cast. Clauer, claver, portaclaus.<br />
llavons. — pros. i ort. idi. Llavors.<br />
lleal. — morf. cast. m. Lleial.<br />
llealtat. — morf. cast. m. Lleialtat.<br />
llegítim. — fal. etim. Legítim.<br />
llegums (les). — gèn. cast. Els llegums.<br />
llenasso. — morf. cast. Ple, ple total, cal<strong>de</strong>rada (en un teatre).<br />
llenç. — morf. cast. m. Quadre, tela.<br />
llençar–li els gossos. — sint. Engegar–li els gossos.<br />
llenga. — idi. pros. i ort. Llengua.<br />
llenguerut. — idi. Llenguallarg, llengut.<br />
lleno. — morf. cast. Ple, curull. Ex.: Al teatre hi ha hagut un ple total.<br />
llepon. — fals. etim. Llagoter, llausanger, llepa, llepaire.<br />
lletrero. — morf cast. m. i anal. Rètol, cartell.<br />
lleuger <strong>de</strong> cascos. — morf. cast. m. Capfluix.<br />
llevadura. — morf. cast. Llevat, rent.<br />
llevors. — ort. sem. Llavors.<br />
lliberal. — f. etim. Liberal.<br />
llibrea, librea. — morf. cast. m. Lliurea.<br />
llimpiesa. — morf. cast. idi. Neteja // Netedat.<br />
llinda (referint-se als límits d’algun terreny, etc.: cast. lin<strong>de</strong>). — sem. Límit, terme, fita, partió,<br />
etc. Correcte com ajusta o pedra travessera que <strong>de</strong>scansa sobre els dos muntants d’una porta<br />
(cast.: dintel).
llindar (referint-se a terrenys, etc). — sem. Termenejar, afrontar, etc. Correcte com a substantiu<br />
que tradueix el castellà umbral (part inferior <strong>de</strong> l’entrada d’una casa).<br />
llingüista. — idi. f. <strong>de</strong>riv. Lingüista.<br />
llingüístic. — idi. f. <strong>de</strong>v. Lingüístic.<br />
llissar. — f. etim. Pegar.<br />
lliurar. — sem. Alliberar, <strong>de</strong>slliurar. Correcte en el sentit <strong>de</strong> fer donació, posar en mans a la<br />
discreció d’algú, acordar, retre, entaular conversa, combat, sotmetre a l’acció d’alguna cosa,<br />
<strong>de</strong>sbloquejar.<br />
lliurar-se. — sem. Desfer-se, <strong>de</strong>sempallegar-se. Correcte en el sentit <strong>de</strong> posar-se a la discreció<br />
d’algú.<br />
llògic. — idi. pros. i ort. Lògic.<br />
llogrer. — sem. Aprofitador.<br />
llomillo. — morf. cast. Llom <strong>de</strong> porc.<br />
llubarro. — ort. Llobarro.<br />
lluci<strong>de</strong>sa. — idi. pros. i ort. Luci<strong>de</strong>sa, lluï<strong>de</strong>sa, brillantor.<br />
lluent/ta. — gèn. Lluent (m. i f.).<br />
llum (la). — gèn. i sem. El llum. La llum: efecte d’un objecte lluminós: la claror mateixa. El llum:<br />
estri que serveix per a fer llum.<br />
llumanera. — ort. Llumenera.<br />
llus. — ort. Lluç.<br />
llusco. — idi. Llosc.<br />
llustre (significant brillantor). — pros. i ort. Llostra, llostre. Correcte en el sentit <strong>de</strong> claror<br />
crepuscular.<br />
llustro. — idi. Llustre.<br />
lo més aviat possible. — sint. Al més aviat que podràs (o que puguis), mira d’enllestir-ho com més<br />
aviat millor (o podràs o puguis), mira d’enllestir-ho tan aviat com puguis, al més aviat possible…<br />
lo qual. — sint. La qual. Ex.: Em va fer seure al seu costat, <strong>de</strong> la qual cosa (cosa <strong>de</strong> la qual, <strong>de</strong> què)<br />
vaig restar molt meravellat.<br />
lo (article neutre). — sint. Sempre incorrecte.<br />
lo que més hi caben són sis persones. — surt. A tot estirar (pel cap alt) hi caben sis persones.<br />
l’ocasió la pinten calva. — morf. cast. m. Qui no fa quan pot, no fa quan vol.<br />
lograr. — morf. cast. Assolir, reeixir, aconseguir, abastar, obtenir.<br />
logro. — morf. cast. Consecució, assoliment, reeiximent, guany, encert. Ex.: Una obra reeixida,<br />
encertada.<br />
losa (sentit <strong>de</strong> terrissa fina; cast. loza). — morf. cast. Pisa.<br />
lotero (persona que ven bitllets <strong>de</strong> loteria). — morf. cast. Bitlletaire.<br />
lucidès. — morf. cast. Luci<strong>de</strong>sa, luciditat // Lluï<strong>de</strong>ra.<br />
luego. — morf. cast. Més tard, <strong>de</strong>sprés, tot seguit, <strong>de</strong> seguida, tantost, en acabat, aviat // Doncs, ergo,<br />
per tant, així, llavors, aleshores.<br />
lujo. — morf. cast. Luxe.<br />
lujós. — morf. cast. Luxós.<br />
lujúria. — morf. cast. Luxúria.<br />
lumbrera. — morf. cast. Llumener // Persona insigne, rellevant.
l’una (referint-se a hores). — pros. i ort. La una. Correcte en tots els <strong>altres</strong> casos. Ex.: L’una i<br />
l’altra.<br />
lutxa. — morf. cast. Lluita, brega.<br />
lutxa libre. — morf. cast. Lluita lliure.<br />
lutxar. — morf. cast. Lluitar, maldar.<br />
luxo. — morf. cast. m. idi. Luxe.
M, m<br />
ma (subs.). — pros. ort. i sem. Mà. Correcte com a possessiu.<br />
maceta. — morf. cast. Test, torreta, pitxer.<br />
madre. — morf. cast. Mare (superiora). Ex.: Col·legi <strong>de</strong> les Mares.<br />
madreselva. — morf. cast. Mareselva, lligabosc, xuclamel.<br />
madriguera. — morf. cast. Catau, llodriguera.<br />
madrugar. — morf. cast. Matinar, matinejar.<br />
maestrasgo. — morf. cast. Maestrat.<br />
maestria. — morf. cast. Mestria. Ex.: Escola <strong>de</strong> Mestria.<br />
magatzemista (que custodia un magatzem). — sem. Magatzemer. Correcte significant el<br />
propietari <strong>de</strong>l magatzem.<br />
magnèssia. — pros. i ort. Magnèsia.<br />
magnetofon. — pros. Magnetòfon.<br />
mago. — morf. cast. Mag, màgic. Ex.: Els Reis Mags.<br />
magullar. — morf. cast. Magolar, masegar, macar, capolar, esclafinyar.<br />
maitines. — morf. cast. Matines.<br />
major, major <strong>de</strong>. — morf. cast. Més gran, més gran <strong>de</strong> (amb referència a l’edat).<br />
majordoma (criada d’una rectoria, capellà…). — sem. Majordona. Correcte significant la dona<br />
<strong>de</strong>l majordom o que exerceix <strong>de</strong> majordom.<br />
mal hermano, mal bitxo. — morf. cast. Mala persona, mal subjecte, mala pinta.<br />
mal tantu. — morf. cast. Mal cop.<br />
mala pata. — morf. cast. Poca-solta // Mala sort, pega.<br />
mala pècora. — morf. cast. Mala bua.<br />
malandant. — morf. cast. Malanat, dissortat.<br />
mal<strong>de</strong>cap (referint-se a sentir dolor en el cap). — sem. Mal <strong>de</strong> cap (plural: mals <strong>de</strong> cap). Correcte<br />
en el sentit <strong>de</strong> causar preocupació, etc. (plural: mal<strong>de</strong>caps).<br />
maldició. — morf. cast. Maledicció.<br />
maleable. — pros. i ort. Mal·leable.<br />
maleant. — morf. cast. Pervers, dolent, maligne.<br />
malear. — morf. cast. Malejar.<br />
malecon. — morf. cast. Mur, terraplè, marge.<br />
malencòlic. — pros. i ort. Malenconiós.<br />
malhumorat (que habitualment, per temperament, està <strong>de</strong> mal humor). — sem. Malhumorós.<br />
Correcte en el sentit d’estar en aquest moment <strong>de</strong> mal humor.<br />
mal·lejable. — morf. cast. i anal. Mal·leable.<br />
malo! — morf. cast. Malament!<br />
malograr. — morf. cast. Malmetre, malmenar.<br />
malograt. — morf. cast. Malaguanyat, malmès.<br />
malparlat (inclinat a murmurar). — sem. Malparler. Correcte en el sentit <strong>de</strong> <strong>de</strong>svergonyit en el<br />
parlar, que empra un llenguatge groller, incivil.<br />
mals <strong>de</strong> cap. — sem. i pl. Mal<strong>de</strong>caps, preocupacions. Correcte com a plural <strong>de</strong> mal (dolor) <strong>de</strong> cap.<br />
mamotreto. — morf. cast. Patracol.
manà. — morf. cast. Mannà.<br />
manada. — morf. cast. Ramat, ramada // Manada, manat // Colla // Mola.<br />
manantial. — morf. cast. Deu, brollador, aiguaneix, font, fontana.<br />
manar. — morf. cast. Rajar, brollar. Correcte en el sentit <strong>de</strong> donar ordres.<br />
mançanilla, mansanilla. — morf. cast. Camamilla. Correcte com a nom d’un vi.<br />
manco. — morf. cast. Manxol, manc.<br />
manda. — morf. cast. Deixa, ofrena.<br />
mandato. — morf. cast. Manament, ordre, precepte (acció <strong>de</strong> manar o bé l’efecte mateix). // Mandat<br />
(acte i contracte pel qual una persona dóna po<strong>de</strong>r a una altra d’obrar en nom seu. També la seva<br />
durada). // Mandat (cerimònia <strong>de</strong> rentar els peus el Dijous Sant, i el sermó que se’n predica).<br />
mando. — morf. cast. Comandament.<br />
mandon. — morf. cast. Manaire, manador.<br />
manga. — morf. cast. Màniga, xeringa.<br />
manganilla. — morf. cast. Engany, trampa.<br />
mango. — morf. cast. Mànec (d’eina) // Portaploma (<strong>de</strong> ploma).<br />
mangoneig. — morf. cast. i anal. Manifasseria.<br />
mangonejar. — morf. cast. i anal. Manifassejar, maneflejar.<br />
manguera. — morf. cast. Mànega.<br />
manguito. — morf. cast. Manegot // Manxo, maniguet.<br />
manirroto. — morf. cast. Mà foradada.<br />
manivela. — morf. cast. Maneta.<br />
mano a mano. — morf. cast. Tots dos sols, fer-s’ho mà a mà.<br />
mano sobre mano. — morf. cast. cat. calc. Amb les mans plega<strong>de</strong>s, mà sobre mà.<br />
manopla. — morf. cast. Manyopla.<br />
manos a l’obra, mans a l’obra. — morf. cast. m. Som-hi!, fil a l’agulla!<br />
manossejar. — morf. cast. i anal. Grapejar, toquejar, potinejar.<br />
mansana. — morf. cast. Illa, bloc (<strong>de</strong> cases).<br />
mansedumbre. — morf. cast. Mansuetud.<br />
manso/a. — morf. cast. Mans/a, mansuet/a, mansoi/a, manyac/aga, manyagoi/a.<br />
manteca. — morf. cast. Llard, greix.<br />
mantecado, mantecat. — morf. cast. Gelat <strong>de</strong> crema.<br />
mantells (<strong>de</strong> la taula, <strong>de</strong> l’altar). — morf. cast. m. i sem. Tovalles (les). Correcte en el sentit <strong>de</strong><br />
vestidures.<br />
mantequilla. — morf. cast. Mantega.<br />
mantilla. — morf. cast. Mantellina // Bolquer.<br />
manto. — morf. cast. Mantell.<br />
manton. — morf. cast. Mantó, mocador gran.<br />
manxa. — morf. cast. Taca, màcula // Deshonor. Clapa. Correcte en un altre sentit.<br />
maquila. — morf. cast. Moltura.<br />
maranya. — morf. cast. Brega, embrolla.<br />
maravella, maravilla. — morf. cast. m. Meravella.<br />
Marcela. — morf. cast. pros. i ort. Marcel·la.<br />
Marcelí. — pros. i ort. Marcel·lí.
Marcos. — morf. cast. Marc.<br />
marea. — sem. Marinada (vent <strong>de</strong> la banda <strong>de</strong> mar que sol bufar a hores <strong>de</strong>termina<strong>de</strong>s). Correcte en<br />
el sentit <strong>de</strong> moviment alternatiu d’ascens i <strong>de</strong> <strong>de</strong>scens <strong>de</strong> les aigües <strong>de</strong> l’oceà.<br />
Margarita. — morf. cast. Margarida, Margaridona, Margari<strong>de</strong>ta (flor i nom <strong>de</strong> dona).<br />
Mariano. — morf. cast. Marià, Marian // adj: Marià.<br />
marica. — morf. cast. Doneta, marieta, faldilletes, Bardaix.<br />
marimatxo. — morf. cast. Gallimarsot.<br />
mariner (com a adjectiu referit al substantiu mariner). — morf. Marinesc. Correcte com a<br />
substantiu i com adjectiu referit a la nau que obeeix a les maniobres.<br />
marino. — morf. cast. Mariner, marí.<br />
mariposa. — morf. cast. Papallona // Xinxeta (llum <strong>de</strong> llantó).<br />
mariquita. — morf. cast. Marieta // Doneta.<br />
marisma. — morf. cast. Maresme (m.) maresma (f.).<br />
màrmol. — morf. cast. Marbre.<br />
marmolista. — morf. cast. Marbrista.<br />
marrano. — morf. cast. Marrà, porc, brut.<br />
marron. — morf. cast. Marró, castany.<br />
Marruecos. — morf. cast. Marroc.<br />
marrullero, marruller. — morf. cast. Camanduler, afalagador.<br />
Marte. — morf. cast. Mart.<br />
marxa atràs. — morf. cast. Marxa enrere.<br />
marxar-se. (Ex.: S’ha marxat a les tres). — sint. Marxar. Ex.: Ha marxat a les tres // Se n’ha anat a<br />
les tres.<br />
marxar-se. — morf. cast. Anar-se’n.<br />
marxitar-se. — morf. cast. Emmusteir-se, marcir-se, pansir-se.<br />
mascarilla. — morf. cast. Careta, màscara.<br />
masell. — ort. Mesell.<br />
massa (en frase negativa). — sem. Gaire. Ex.: No ho veig gaire clar. El nen no té gaire gana.<br />
Correcte significant quelcom excessiu.<br />
massacre. — morf. gal. Matança, carnatge, <strong>de</strong>strossa, mortaldat (en una batalla).<br />
massilla. — morf. cast. Màstic.<br />
màstil. — morf. cast. Pal, arbre (<strong>de</strong> la nau).<br />
mata<strong>de</strong>ro. — morf. cast. Escorxador, acorador, <strong>de</strong>gollador.<br />
matadissa (dit d’un sol cas <strong>de</strong> matar). — sem. Matança. Correcte en el sentit <strong>de</strong> matar en munió.<br />
matarife. — morf. cast. Matador, escorxador.<br />
matassanos. — morf. cast. Curan<strong>de</strong>ro, mal metge.<br />
matassellos. — morf. cast. Estampilla, mata-segells.<br />
mate (adj.). — morf. cast. Mat (en el joc d’escacs, escac inevitable al rei) // Mat (sense brillantor).<br />
Ex.: Or mat, argent mat.<br />
matinal (persona que matineja). — sem. Matiner. Correcte aplicat a tot allò altre que fa<br />
referència al matí o matinada.<br />
matissos. — pros. ort. i anal. Matisos.<br />
matitzar. — pros. i ort. Matisar.
maton. — morf. cast. Pinxo, valent, perdonavi<strong>de</strong>s.<br />
matorral. — morf. cast. Malesa // Matoll, matossar.<br />
matrís. — morf. cast. Matriu.<br />
maturranga. — morf. cast. Marcolfa.<br />
matutero. — morf. cast. Contrabandista.<br />
matxacar. — morf. cast. Esmicolar, matxucar, picar, concassar, maçolar, amassar // fig: Insistir.<br />
matxiembrat. — morf. cast. Enca<strong>de</strong>llat, emmetxat.<br />
matxo. — morf. cast. Mul/a (híbrid <strong>de</strong> cavall i somera o d’ase i egua) // Mascle (en els animals,<br />
l’individu <strong>de</strong>l sexe que té el po<strong>de</strong>r fecundant).<br />
matxucar. — morf. cast. Rebregar, masegar.<br />
maüllar. — morf. cast. Miolar.<br />
maullido. — morf. cast. Miol.<br />
maxilar. — pros. i ort. Maxil·lar.<br />
mecedora. — morf. cast. Balancí.<br />
me<strong>de</strong>ixo. — morf. cast. Faig tant d’alçada.<br />
medi. — sem. Mitjà, procediment (allò que serveix per a arribar a un fi). Correcte en el sentit<br />
d’element que envolta una cosa, conjunt <strong>de</strong> costums… Ex.: L’aire és el medi en el qual vivim.<br />
Medí. — morf. cast. Medir.<br />
mediat. — morf. cast. Mitjançar.<br />
mediatisar, mediatissar. — pros. ort. morf. cast. Mediatitzar.<br />
medicina (en el sentit <strong>de</strong> medicament). — sem. Me<strong>de</strong>cina. Correcte en el sentit <strong>de</strong> ciència mèdica.<br />
medir, midir. — morf. cast. Amidar, mesurar (recor<strong>de</strong>m que hem <strong>de</strong> dir: Aquest xicot té una alçada<br />
<strong>de</strong>…) // Medir (sant).<br />
mediterrà. — idi. Mediterrani/ània. (mar, m. i f.).<br />
Mediterrànea. — morf. cast. Mediterrània.<br />
medrar. — morf. cast. Prosperar, millorar, surar, enfilar-se, fer-se (un nen, una planta) // Rebecar<br />
(les plantes).<br />
medrós. — morf. cast. Poruc, temorenc, espantadís.<br />
mèdula. — morf. cast. pros. i ort. Medul·la, moll <strong>de</strong> l’os.<br />
mejillon. — morf. cast. Musclo.<br />
melancolia. — morf. cast. Malenconia, melangia.<br />
melancòlic. — morf. cast. Melangiós, malenconiós.<br />
melena. — morf. cast. sem. Cabellera, cabells llargs (<strong>de</strong> persona); crinera (<strong>de</strong> lleó). Correcte en el<br />
sentit <strong>de</strong> <strong>de</strong>posició o vòmit <strong>de</strong> sang negra.<br />
melenut. — morf. cast. Cabellut.<br />
mella. — morf. cast. Osca, escantell.<br />
mellisso. — morf. cast. Bessó.<br />
Meltxor. — morf. cast. Melcior.<br />
membret, membrete. — morf. cast. Capçalera.<br />
membrillo. — morf. cast. Codony (fruit) // Codonyat (confitura <strong>de</strong> codony).<br />
memo. — morf. cast. Taujà, ximple.<br />
mendrugo. — morf. cast. Rosegó.<br />
meneio, meneo. — morf. cast. Remenament.
mengano. — morf. cast. En tal.<br />
mèngua. — morf. cast. Minva.<br />
menguant. — morf. cast. Minvant. Ex.: Lluna minvant.<br />
menos. — morf. cast. Menys, no tant, més poc.<br />
menos mal, menys mal // menos mal que, menys mal que. — morf. cast. m. loc. Encara rai, encara<br />
bo, encara sort, encara, bon goig, més val així // Encara bo que, bon goig que, sort que, encara bon<br />
goig que.<br />
menoscabar. — morf. cast. Menyscabar, malmetre.<br />
menoscabo. — morf. cast. Menyscapte, <strong>de</strong>triment, pèrdua.<br />
menospreci. — morf. cast. Menyspreu.<br />
menospreciar, menyspreuar. — morf. cast. i idi. Menysprear.<br />
mensatge. — morf. cast. Missatge.<br />
mentís. — morf. cast. Desmentiment.<br />
mentres. — idi. i cast. Mentre.<br />
menudència. — morf. cast. Petitesa, menu<strong>de</strong>sa, menu<strong>de</strong>ria, fotesa.<br />
menxar. — pros. Menjar.<br />
menyique. — morf. cast. Menovell, menuell, dit xic (<strong>de</strong> la mà).<br />
meollo. — morf. cast. Moll, suc // Seny, cervell.<br />
mequetrefe. — morf. cast. Manefla, fresseta.<br />
mercadillo. — morf. cast. Merca<strong>de</strong>t.<br />
mercancies. — morf. cast. Merca<strong>de</strong>ries. Ex.: Tren <strong>de</strong> merca<strong>de</strong>ries.<br />
meren<strong>de</strong>ro. — morf. cast. Cantina, berenador, guingueta.<br />
merendola, merendona. — morf. cast. Berenada.<br />
meridiano. — morf. cast. Meridià.<br />
merlussa. — morf. cast. Lluç.<br />
merma. — morf. cast. Minva.<br />
mermar. — morf. cast. Minvar.<br />
mermelada. — morf. cast. Melmelada.<br />
mes. — ort. sem. Més (adv., adj.). Correcte en <strong>altres</strong> sentits.<br />
més bé (diria, sembla…). — morf. cast. Més aviat (diria, sembla…).<br />
més bé (com a locució). — sint. Més aviat. Correcte com a comparatiu <strong>de</strong> bé.<br />
mesal. — f. <strong>de</strong>r. Mensual.<br />
Mesies. — pros. i ort. Messies.<br />
mesquindat. — morf. cast. Mesquinesa, mesquineria, gasiveria.<br />
messeta. — morf. cast. Planell, pla, calma.<br />
messon. — morf. cast. Hostal, parador.<br />
mesurat (fa les coses amb mesura, equilibrat). — morf. cast. Amesurat. Correcte com a participi<br />
<strong>de</strong> mesurar.<br />
metàlic. — pros. i ort. Metàl·lic.<br />
metalúrgic. — pros. i ort. Metal·lúrgic.<br />
metamòrfosi. — morf. cast. Metamorfosi.<br />
metereològic. — idi. pros. i ort. Meteorològic.<br />
metge (pron. metxe). — pros. Metge (pron. metge).
metge <strong>de</strong> cabecera. — morf. cast. m. Metge <strong>de</strong> capçalera.<br />
metgesa. — pros. i ort. Metgessa.<br />
metro. — morf. cast. i sem. Metre (unitat <strong>de</strong> longitud). Correcte com abreviatura <strong>de</strong> metropolità,<br />
tren subterrani.<br />
metxar. — morf. cast. Emmetxar, entatxonar, farcir.<br />
metxer, metxero. — morf. cast. Bec, broc. Ex.: Bec <strong>de</strong> gas // Encenedor. Ex.: Treure’s l’encenedor<br />
<strong>de</strong> la butxaca.<br />
meu. — pros. ort. i sem. Mèu, miol. Correcte com a possessiu.<br />
miau, maullit. — morf. cast. Miol.<br />
microsurco, microsurc. — morf. cast. Microsolc.<br />
mida. — sem. Mesura (en el sentit adv.: a mesura que). Correcte significant grandària, extensió,<br />
superfície.<br />
mig (en sentit adjectival d’equidistància <strong>de</strong>ls dos extrems). — sem. Mitjà. Ex.: Estatura mitjana,<br />
edat mitjana. Correcte com a substantiu (el mig) i en sentit partitiu <strong>de</strong> meitat (mig quart, mitja<br />
dotzena).<br />
mig dia, mitdia. — pros. i ort. Migdia.<br />
miga. — morf. cast. Molla // Suc, substància.<br />
migeval. — idi. Medieval.<br />
Milan. — morf. cast. Milà.<br />
milenari. — pros. i ort. Mil·lenari.<br />
mileni. — morf. cast. Milenar, miler, mil·lenni.<br />
milígram. — pros. i ort. Mil·ligram.<br />
milímetro. — morf. cast. Mil·límetre.<br />
milló. — morf. cast. Milió.<br />
millonari. — morf. cast. Milionari.<br />
millor dit. — morf. cat. calc. Més ben dit.<br />
milloria. — morf. m. cast. cat. Millora.<br />
mim. — sem. Manyaga, moixaina, amoixament; aviciadura, agombol, agombolament. Correcte en el<br />
sentit <strong>de</strong> pantomima: peça dramàtica en què els personatges no s’expressen sinó amb gests.<br />
mimar. — morf. cast. cat. sem. En significat castellà: Aviciar, afalagar, amoixar, acariciar,<br />
amanyagar, agombolar // Tractar amb con<strong>de</strong>scendència excessiva (esp. els nens). En significat català:<br />
Gesticular, accionar, imitar exactament (algú, alguna cosa).<br />
mimat. — morf. cast. Consentit.<br />
mimbre. — morf. cast. Vímet, vim.<br />
mimo. — morf. cast. Manyaga, moixaina, amoixament (carícia) // Aviciadura (con<strong>de</strong>scendència<br />
excessiva) // Agombol, agombolament (sol·licitud).<br />
m’importa un pepino, un rave, un bledo, un pito. — morf. cast. m. calc. No m’importa un rave, tant<br />
se me’n dona, m’és igual, tant me fa, me’n fum, no ve d’aquí, tant se val.<br />
minuendo. — morf. cast. Minuend. Correcte com a terme musical (ital.).<br />
míope. — morf. cast. Miop, llosc.<br />
mira què tal! — morf. cast. Vés per on!, mira que bé!<br />
mirilla. — morf. cast. Espiell, espiera, reixeta.<br />
mirlo. — morf. cast. Merla.
mirto. — morf. cast. Murtra, murtrera.<br />
miscelànea, miscelània. — pros. i ort. Miscel·lània.<br />
missió complida. — morf. cast. m. Treball fet, missió acomplerta (o realitzada).<br />
misto. — morf. cast. Llumí, cerilla.<br />
mitat. — morf. cast. Meitat, mig.<br />
mitgeval. — f. <strong>de</strong>r. Medieval.<br />
mitjà ambient. — morf. m. Medi.<br />
mito. — morf. cast. Mite.<br />
miton. — morf. cast. Mitena.<br />
mitx. — ort. Mig.<br />
mixte, mixto. — anal. morf. cast. Mixt.<br />
mixtificar. — pros. i ort. Mistificar.<br />
modals, modos. — morf. cast. Maneres, bones maneres, urbanitat.<br />
mo<strong>de</strong>lo. — morf. cast. Mo<strong>de</strong>l.<br />
modisto (un), modist. — morf. cast. Un modista.<br />
modo. — morf. cast. Manera, mo<strong>de</strong>, faisó.<br />
modo <strong>de</strong> veure. — morf. cast. m. Punt <strong>de</strong> vista (fig.).<br />
modorra. — morf. cast. Ensopiment, sopitesa, nyonya, xorra.<br />
moldures. — morf. cast. Motllures.<br />
mole. — morf. cast. Mola, munt, pila.<br />
molgut. — pros. ort. i sem. Mòlt (p. p.. <strong>de</strong> moldre).<br />
molície. — pros. i ort. Mol·lície.<br />
mollera. — morf. cast. Cervell // Enteniment.<br />
molt. — pros. ort. i sem. Mòlt (p. p.. <strong>de</strong> moldre). Correcte en un altre sentit.<br />
molusc. — pros. i ort. Mol·lusc.<br />
mon. — ort. sem. Món (subs.). Correcte com a possessiu.<br />
monasteri. — morf. cast. Monestir.<br />
monaguillo. — morf. cast. Escolà.<br />
mone<strong>de</strong>ro, mone<strong>de</strong>r. — morf. cast. Portamone<strong>de</strong>s, bossa. Mone<strong>de</strong>r és correcte en el sentit <strong>de</strong> qui<br />
fabrica moneda.<br />
moneria. — morf. cast. Postura, posat, gest, monada.<br />
mongetes ver<strong>de</strong>s. — morf. cast. Mongetes tendres.<br />
monigot. — morf. cast. Ninot.<br />
mono. — morf. cast. Simi (mico) // Bufó (bonic) // Granota (vestit <strong>de</strong> mecànic).<br />
monserga. — morf. cast. Galimaties.<br />
monstruo, monstra. — morf. cast. Monstre.<br />
montepio. — morf. cast. Germandat, sindicat, mont <strong>de</strong> pietat.<br />
montícul. — morf. cast. Monticle.<br />
monton, montó. — morf. cast. Munt, pila.<br />
montura. — ort. Muntura, cavalcadura, arreus.<br />
monyeca. — sem. Puny, carp, monyó (part que uneix la mà amb l’avantbraç). Correcte en el sentit<br />
<strong>de</strong> boleta feta amb una substància, medicament, etc. envoltada d’un drapet lligat però <strong>de</strong>ixant-ne<br />
les puntes lliures; serveix per a humitejar la gola d’un malalt…
moquilla. — morf. cast. Can<strong>de</strong>la.<br />
moquillo. — morf. cast. Borm.<br />
mora. — pros. ort. sem. Móra (fruita). Correcte en un altre sentit.<br />
morada. — morf. cast. Mansió; casa, habitacle.<br />
moraleja. — morf. cast. Moralitat.<br />
moreno. — morf. cast. Morè, bru.<br />
moribundo. — morf. cast. Moribund, morent.<br />
morta<strong>de</strong>la. — pros. ort. i anal. Morta<strong>de</strong>l·la.<br />
mortandat. — idi. Mortaldat.<br />
moscardó. — morf. cast. Borinot, bufaforats.<br />
mostruari. — morf. cast. Mostrari.<br />
mostrador. — morf. cast. sem. Taulell, aparador. Correcte en el sentit <strong>de</strong> mostrar: exposar, fer<br />
veure, indicar, ensenyar; fig: palesar, donar a conèixer.<br />
mot per mot. — sint. Mot a mot.<br />
mote. — morf. cast. Renom, malnom.<br />
motín. — morf. cast. Motí.<br />
motllo. — anal. Motlle.<br />
motxila. — morf. cast. Motxilla.<br />
mòvil. — morf. cast. pros. i ort. Mòbil.<br />
movilitzar. — morf. cast. pros. i ort. Mobilitzar.<br />
mueca. — morf. cast. Ganyota.<br />
muela. — morf. cast. Queixal // Mola.<br />
muèrdago. — morf. cast. Vesc, pomerola.<br />
muesca. — morf. cast. Osca, galze, encaix.<br />
muleta. — morf. cast. Crossa. De torero: muleta.<br />
muletilla. — morf. cast. Falca (mot que allarga la frase per guanyar temps a causa d’un vici…).<br />
mullada (referint-se a l’efecte). — sem. Mullena, mulla<strong>de</strong>r, mullim. Correcte en el sentit <strong>de</strong><br />
l’acció <strong>de</strong> mullar.<br />
mundillo. — morf. cast. Coixí <strong>de</strong> fer puntes // Conjunt <strong>de</strong> persones <strong>de</strong> qualitat <strong>de</strong>terminada.<br />
mundo. — morf. cast. Bagul.<br />
muntar un tinglado. — morf. cast. m. Muntar una combina o un afer brut.<br />
munyeca. — morf. cast. Puny <strong>de</strong> la mà, canell // Monyeca.<br />
munyeix. — anal. Muny.<br />
murga. — morf. cast. Xaranga // Lata // Plepa.<br />
murmull. — morf. cast. Murmuri, mormol, remor, remoreig.<br />
muscle. — sem. Múscul // Musclo, mol·lusc marí. Correcte en el sentit <strong>de</strong> part superior i lateral<br />
<strong>de</strong>l cos a cada costat <strong>de</strong>l coll, espatlla.<br />
musgo. — morf. cast. Molsa.<br />
muslo. — morf. cast. Cuixa.<br />
mústio. — morf. cast. Marcit, musti, mústic, pansit // Melangiós.
N, n<br />
nàcar. — morf. cast. Nacre, mareperla.<br />
nacarat. — morf. cast. Nacrat.<br />
nacarí. — morf. cast. Nacrat.<br />
nada. — morf. cast. sem. m. No-res; (pron.) res, no res; (adv.) gens, no gens.<br />
nada! — morf. cast. Res!<br />
nada menos. — morf. cast. i loc. No menys, si més no, ni més ni menys, justament, no altra cosa, no<br />
altre que, no altre sinó, no altrament. Algú, erradament, ho tradueix per no res menys.<br />
nalga. — morf. cast. Natja, anca.<br />
nano. — vulg. Vailet, nen, criatura, menut, marrec // La mainada, canalla, quitxalla (no: els nanos).<br />
naranjada. — morf. cast. Taronjada.<br />
naranjas <strong>de</strong> la Xina! — morf. cast. m. Demà m’afaitaràs!, ara li fan el mànec!, sant Pere era bon<br />
home.<br />
nardo. — morf. cast. Nard, vara <strong>de</strong> Jessè.<br />
narigut. — morf. cast. Nassut.<br />
nasal. — pros. i ort. Nasal.<br />
navaja. — morf. cast. Navalla, raor.<br />
navarro. — morf. cast. Navarrès.<br />
navi<strong>de</strong>nyo. — morf. cast. Nadalenc.<br />
navier. — morf. cast. Navilier.<br />
navio. — morf. cast. Navili, nau.<br />
Nazaret. — morf. cast. Natzaret.<br />
neblina. — morf. cast. Boira, boirassa.<br />
netedat. — morf. cast. Niciesa, bestiesa, bajanada.<br />
negociant, negocianta. — Negociant (m. i f.).<br />
negrito. — morf. cast. Negret, negre.<br />
Neron. — morf. cast. Neró.<br />
nervut. — morf. cast. Nerviüt.<br />
net/a, nets/netes (en el sentit <strong>de</strong> parentiu). — pros. ort. i sem. Nét/a; néts; nétes (subs.). Correcte<br />
com a adjectiu contrari <strong>de</strong> brut.<br />
neteixar. — pros. Netejar.<br />
neumàtic. — ort. Pneumàtic.<br />
neurític. — sem. Neuròtic.<br />
neuròtrop. — sem. Neurotròfic.<br />
n’hi havia horrors. — morf. cast. N’hi havia molt/s.<br />
ni <strong>de</strong> miracle. — morf. cast. m. Ni per remei.<br />
ni fu ni fa. — morf. cast. Ni fa ni fum.<br />
ni jota. — morf. cast. Ni un borrall.<br />
ni molt menys, ni molt menys. — morf. cast. i loc. Ni <strong>de</strong> bon tros, ni <strong>de</strong> molt, amb molt.<br />
ni parlar <strong>de</strong>l peluquín. — morf. cast. m. Demà m’afaitaràs, ara li fan el mànec, nyècalis!, i un nap!<br />
ni pel forro. — morf. cast. m. Ni pel damunt (significant <strong>de</strong>sconeixença d’una matèria, etc.).<br />
ni per un moment. — sint. Ni un moment.
ni pisca. — morf. cast. Ni gota, ni mica, ni poc ni gens, no gens.<br />
ni siquiera, ni tan siquiera. — morf. cast. m. Ni tan sols, ni tan solament.<br />
ni tant ni tan poc, ni tanto ni tan calvo. — morf. cast. m. Entre el poc i el massa, entre poc i massa.<br />
nilon. — morf. cast. Niló. Ex.: Mitjons <strong>de</strong> niló.<br />
ningú no dóna cops <strong>de</strong> franc. — morf. cat. calc. Ningú no fa res per res.<br />
ningun/a. — morf. cast. Cap.<br />
nit (referint-se a les primeres hores <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> la posta <strong>de</strong>l sol). — sem. Vespre, capvespre, hora<br />
baixa, en tar<strong>de</strong>jar. Ex.: Les vuit <strong>de</strong>l vespre.<br />
ninxo. — morf. cast. Nínxol.<br />
ninyera. — morf. cast. Maina<strong>de</strong>ra.<br />
niuar. — f. <strong>de</strong>r. Niar.<br />
Ninyo Jesús. — morf. cast. Infant Jesús, Jesuset, nen Jesús.<br />
no + infinitiu (en sentit imperatiu). Ex.: No subjectar les portes! — morf. cast. No + imperatiu.<br />
Ex.: No subjecteu les portes!<br />
no? — morf. cast. Oi?, veritat?<br />
no aclarar-se. — morf. cast. No entendre-s’hi.<br />
no anar per les branques. — morf. cast. m. Anar al gra, passar via, fer via.<br />
no apoiar-se a les portes. — morf. cast. m. No us recolzeu a les portes.<br />
no apreteu! — morf. cast. m. No empenyeu!<br />
no avenir-se a raons. — morf. cast. m. No entendre’s <strong>de</strong> raons.<br />
no cal dir que (…estem plenament d’acord). — sint. No cal dir com …estem plenament d’acord<br />
(en sentit pon<strong>de</strong>ratiu).<br />
no distreure el conductor. — morf. cast. No distragueu el conductor.<br />
no dir aquesta boca és meva. — morf. cast. cinc. No badar boca.<br />
no doblar, no doblegar la targeta. — morf. cast. m. i sint. No doblegueu la targeta.<br />
no donar a l’abast. — sint. No donar l’abast.<br />
no em vinguis amb qüentos. — morf. cast. m. No em vinguis amb històries (o romanços, orgues,<br />
brocs).<br />
no en trauràs pas res en clar (o en net). — morf. cat. calc. No treure’n l’aigua clara, no acabar-ne<br />
res, no podràs aclarir res.<br />
no era bo ni res (cast.: no era bueno ni nada). — morf. cast. m. No era poc bo, era per a sucar-hi<br />
els dits.<br />
no es farà… en els meus dies. — morf. cat. calc. No es farà pas… mentre aquests ulls ho puguin<br />
veure.<br />
no està mal. — morf. cast. No està malament, és passador.<br />
no estar en els seus cabals. — morf. cast. m. Ésser tocat <strong>de</strong>l cap (o <strong>de</strong> l’ala, <strong>de</strong>l bolet).<br />
no et donarà temps <strong>de</strong> fer-ho. — morf. cast. m. No tindràs pas temps <strong>de</strong> fer-ho.<br />
no faltava més. — morf. cast. m. Només caldria, només faltaria, no caldria sinó, bona fóra que.<br />
no haver sentit les campanes (fig.). — morf. cast. m. Venir <strong>de</strong> l’hort.<br />
no hi ha <strong>de</strong> què (contestant a un «gràcies»). — morf. cast. m. De res, no s’ho val, no té<br />
importància, no cal, no les mereixo («<strong>de</strong> res» no l’admet tothom).<br />
no hi ha que dubtar-ho, no hi ha <strong>de</strong> què dubtar/-ne. — morf. cast. m. No po<strong>de</strong>m dubtar-ne, no cal<br />
dubtar-ne, no estigueu en dubte, no cal que en parlem més, estigueu-ne segurs, és ben cert, no en
dubteu, no en po<strong>de</strong>u pas dubtar.<br />
no importar, no valer un bledo. — morf. cast. m. No valer la pena, no valer res.<br />
no m’aclaro. — morf. cast. m. No m’hi entenc, no m’hi puc aclarir, no me’n surto.<br />
no menys. — sem. No res menys.<br />
no necessitar andadors, caminadors. — morf. cast. m. Po<strong>de</strong>r anar sol, saber anar sol.<br />
no passi cuidado. — morf. cast. m. No tingui por.<br />
no pega. — morf. cast. m. No lliga, no escau, no és escaient, no hi diu, no s’hi adiu.<br />
no perdre <strong>de</strong> vista. — morf. cast. m. No perdre d’ull.<br />
no po<strong>de</strong>r tragar. — morf. cast. m. No po<strong>de</strong>r dragar, no passar <strong>de</strong>l coll (per antipatia) i fig.: No<br />
po<strong>de</strong>r-lo veure.<br />
no res menys. — sem. Tanmateix, no obstant això, això no obstant, amb tot, nogensmenys, malgrat tot,<br />
a pesar <strong>de</strong>, així i tot // No menys (cast.: nada menos). Correcte en el sentit <strong>de</strong>: així mateix,<br />
igualment, també.<br />
no saps? — sint. Que no saps?<br />
no sé quins són (volent dir quines persones són). — morf. cast. m. pl. err. No sé qui són.<br />
no ser <strong>de</strong> recibo. — morf. cast. No po<strong>de</strong>r-ho acceptar, no ésser conforme.<br />
no s’invita particularment. — sint. No s’hi invita particularment.<br />
no té gaire pesquis. — morf. cast. m. No <strong>de</strong>spenja <strong>de</strong> molt amunt.<br />
no tenir calma ni assossec. — morf. cast. m. No tenir punt ni filera, no <strong>de</strong>scansar <strong>de</strong> cap manera,<br />
estar intranquil, <strong>de</strong>sficiat.<br />
no tenir <strong>de</strong>sperdici. — morf. cast. m. Ser (haver-n’hi) per a sucar-hi pa, per a llogar-hi cadires.<br />
no tenir res que fer. — sint. No tenir res a fer.<br />
no valer un pito. — morf. cast. m. No valer un nap.<br />
nogal. — morf. cast. Noguer, noguera.<br />
nombradia. — morf. cast. Anomenada.<br />
nombrament. — morf. cast. i anal. Nomenament.<br />
nombrar. — morf. cast. Anomenar (<strong>de</strong>signar pel nom) // Nomenar (<strong>de</strong>signar per a un càrrec).<br />
nomenar. — sem. Anomenar, referir-se, fer esment, dir el nom (cast. nombrar). Correcte en el sentit<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>signar o elegir per a un càrrec.<br />
non. — morf. cast. Senar, imparell.<br />
nonyeries. — morf. cast. Feta o dita pròpia d’un nyau-nyau (apocat o espantadís).<br />
nòria. — morf. cast. Sínia.<br />
nort. — morf. cast. i ort. Nord.<br />
nos (pron. pers. fort; plural majestàtic). — pros. ort. i sem. Nós, nòs (en l’expressió «nòs amb<br />
nòs», tots sols). Correcte com a pron. pers. feble. Ex.: Déu nos en guard!<br />
nota aclaratòria. — morf. cast. Nota a afegir, a inserir, nota aclaridora, aclariment.<br />
notxebuena. — morf. cast. Nit <strong>de</strong> Nadal.<br />
novali<strong>de</strong>sa (subs.). — ort. No-vali<strong>de</strong>sa.<br />
novato. — morf. cast. Novençà, passerell.<br />
novela. — morf. cast. pros i ort. Novel·la.<br />
novillo. — morf. cast. Ve<strong>de</strong>ll, jònec, bou jove.<br />
nucle. — morf. cast. Nucli.<br />
nula. — pros. i ort. Nul·la.
número. — sem. Nombre (quantitat). Correcte en el sentit <strong>de</strong> cada un <strong>de</strong>ls elements d’una sèrie<br />
numerada; cada aparició d’una aparició periòdica; cada exhibició <strong>de</strong> les que integren un<br />
espectacle variat.<br />
número primo. — morf. cast. Nombre primer.<br />
número quebrat. — morf. cast. m. Nombre trencat.<br />
nusar. — f. <strong>de</strong>r. Nuar.<br />
nusos (adj.). — sem. Nus (<strong>de</strong>spullats).<br />
nutrir. — morf. cast. Nodrir.<br />
nuvi–núvia. — sem. El qui té relacions: promès, xicot, festejador (o femení). Correcte en el sentit<br />
<strong>de</strong> persona casada en aquell dia o en viatge <strong>de</strong> noces o que és a punt <strong>de</strong> casar-se.<br />
nyinyera, ninyera. — morf. cast. Maina<strong>de</strong>ra.<br />
nyinyol. — idi. Llinyol.
O, o<br />
obeir a (transitiu). Ex.: Obeir als pares. — sint. Obeir. Ex.: Obeir els pares. Correcte quan vol dir<br />
respondre. Ex.: Això obeeix al canvi <strong>de</strong> temps.<br />
obi. — sem. Obvi.<br />
obirar. — idi. Albirar.<br />
obispat. — morf. cast. Bisbat.<br />
oblea. — morf. cast. Hòstia.<br />
oblicu, oblícua. — morf. ort. Oblic, obliqua.<br />
obrir una conta al banc. — morf. cast. m. Obrir un compte al banc.<br />
observància. — morf. cast. i anal. Observança.<br />
obviar aquest inconvenient. — sint. Obviar a aquest inconvenient.<br />
octaedre. — morf. cast. i pros. Octàedre.<br />
octau. — morf. cast. Vuitè (numerat). Correcte en el sentit <strong>de</strong> vuitena part d’un full <strong>de</strong> paper <strong>de</strong><br />
marca ordinària. Ex.: Un llibre en octau.<br />
octava. — sem. morf. cast. Capvuitada // Vuitena (numeral). Correcte —també vuitada— en el<br />
sentit d’interval musical, estrofa poètica, etc.<br />
ocurrir. — morf. cast. Ocórrer, es<strong>de</strong>venir-se, tenir lloc // Acudir-se.<br />
ofertar. — f. etim. Oferir, fer una oferta.<br />
ofrenda. — idi. Ofrena.<br />
oïdo. — morf. cast. Oïda (acció d’oir) // Orella (aparell auditiu). Ex.: Té bona oïda, però li fa mal<br />
l’orella.<br />
ojalà! — morf. cast. Tant <strong>de</strong> bo!, així sia!, Déu ho faci!, oidà!<br />
ojeada. — morf. cast. Ullada, llambregada, cop d’ull.<br />
ojo! — morf. cast. Compte!, atenció!, ep!, ves!, ull viu!, alerta!, ei!<br />
ola. — morf. cast. Onada, ona. Ex.: Onada <strong>de</strong> fred.<br />
olfat. — morf. cast. Olfacte.<br />
olimpiada. — morf. cast. pros. Olimpíada.<br />
Olimpo. — morf. cast. Olimp.<br />
olvidar, olbidar. — morf. cast. Oblidar, <strong>de</strong>scuidar-se.<br />
olvit, olbit. — morf. cast. m. Oblit, <strong>de</strong>scuit.<br />
ombligo. — morf. cast. Llombrígol, melic.<br />
omitir. — morf. cast. Ometre, negligir.<br />
omplenar. — idi. Emplenar, omplir, farcir.<br />
onça. — morf. cast. Unça.<br />
onda (en sentit d’elevació, vibració, etc.). — sem. Ona, onada. Ex.: Les ones <strong>de</strong>l mar; longitud<br />
d’ona… Correcte en <strong>altres</strong> sentits com el cabell li fa on<strong>de</strong>s, les on<strong>de</strong>s d’un cortinatge.<br />
opaco. — morf. cast. Opac.<br />
oponible. — morf. cast. Oposable.<br />
oprès/a. — idi. Oprimit, oprimida.<br />
opúscul. — morf. cast. Opuscle.<br />
oràcul. — morf. cast. Oracle.<br />
or<strong>de</strong>nyar. — morf. cast. Munyir.
or<strong>de</strong>nacions. — morf. cast. Ordinacions (conjunt <strong>de</strong> disposicions, regles, etc.). Correcte referint-se<br />
a l’acció <strong>de</strong> posar ordre, <strong>de</strong> conferir el sagrament <strong>de</strong> l’or<strong>de</strong>, etc.<br />
or<strong>de</strong>nador. — morf. cast. Ordinador (calculador que emmagatzema da<strong>de</strong>s). Correcte en <strong>altres</strong><br />
sentits.<br />
ordinariesa. — morf. cast. Grolleria, grosseria.<br />
ordre (en sentit d’institut religiós, <strong>de</strong> cavalleria…; grau <strong>de</strong>l ministeri sacerdotal). — sem. Or<strong>de</strong>.<br />
Correcte en tots els <strong>altres</strong> sentits. Ex.: Donar ordres; guardar ordre.<br />
orfelinat. — f. <strong>de</strong>r. Asil (casa) d’orfes, orfenat.<br />
Orfeo. — morf. cast. Orfeu.<br />
orgue. — idi. Òrgan. Correcte en el sentit d’instrument musical.<br />
Orient Mig. — morf. cast. Orient Mitjà.<br />
orilla. — morf. cast. Vora, riba, marge.<br />
orín. — morf. cast. Rovell.<br />
ornat (subs.). — morf. cast. Ornament, adorn. Correcte com a participi.<br />
oropel. — morf. cast. Oripell.<br />
oropèndola. — morf. cast. Oriol.<br />
orquesta. — morf. cast. Orquestra.<br />
orquí<strong>de</strong>a. — morf. cast. Orquídia.<br />
oruga. — morf. cast. Eruga.<br />
orujo. — morf. cast. Brisa, rapa, pinyolada, pinyol, sansa.<br />
os. — pros. ort. i sem. Ós (cast.: oso). Correcte en un altre sentit.<br />
oscilar. — pros. i ort. Oscil·lar.<br />
ossa, ossada. — pros. ort. i sem. Óssa (cast.: osa) (animal i constel·lació). Correcte en un altre<br />
sentit.<br />
ossadia. — morf. cast. Gosadia.<br />
ossamenta. — morf. cast. Ossada, carcanada, carcassa.<br />
ossar. — morf. cast. Gosar, atrevir-se.<br />
òssea. — morf. cast. Òssia.<br />
osso. — morf. cast. Ós.<br />
òstia. — ort. Hòstia.<br />
otear. — morf. cast. Atalaiar.<br />
otonyal. — morf. cast. Tardorenc, autumnal.<br />
otorgar. — morf. cast. Atorgar.<br />
ovillo. — morf. cast. Cab<strong>de</strong>ll.<br />
ozono. — morf. cast. Ozó.
P, p<br />
Paca, Paquita. — morf. cast. Francesca, Francina.<br />
Paco. — morf. cast. Francesc, Cesc.<br />
padre. — morf. cast. Pare. Ex.: El Pare Superior, els Pares Missioners.<br />
paga<strong>de</strong>r. — morf. cast. Pagador.<br />
pagano. — morf. cast. Pagà // Pagador, el qui paga.<br />
pagar el pato. — morf. cast. Pagar la festa, pagar els plats trencats, carregar els neulers.<br />
pago. — morf. cast. Pagament, paga. Ex.: Col·legi <strong>de</strong> pagament.<br />
paiàs. — morf. cast. vulg. Pallasso, clown.<br />
paio (en sentit d’espavilat, etc.). — sem. Llest, viu, espavilat.<br />
païssos. — pros. i ort. Països.<br />
pajarera. — morf. cast. Gabial.<br />
pàjaro, pàcaro. — morf. cast. i idi. (adj.). Bona (mala) peça, esmolet, astut. Ex.: Quina mala peça!<br />
Quina peça!<br />
palaciego, palaciec. — morf. cast. Palatí, cortesà.<br />
palacio. — morf. cast. Palau. Ex.: Palau Episcopal, Ara venim <strong>de</strong> Palau.<br />
paladi. — morf. cast. Pal·ladi, patllari.<br />
paladial. — f. <strong>de</strong>r. Palatal.<br />
palco. — morf. cast. Llotja.<br />
Palermo. — morf. cast. Palerm.<br />
paletina. — morf. cast. Palatina.<br />
paleto. — morf. cast. Rústec, pagès, taujà.<br />
paliar. — pros. i ort. Pal·liar.<br />
palica. — morf. cast. Vèrbola, verbositat, explicamenta.<br />
pàlid. — pros. i ort. Pàl·lid.<br />
palillo. — morf. cast. Escura<strong>de</strong>nts.<br />
pàlio. — morf. cast. Pal·li, tàlem.<br />
palissa. — morf. cast. Pallissa.<br />
palmatòria. — morf. cast. Porta-espelma, portabugies.<br />
palmito. — morf. cast. Pamet, cara, rostre.<br />
palo, pal. — morf. cast. Coll (<strong>de</strong>l joc <strong>de</strong> cartes) // Bastó. Correcte en el sentit <strong>de</strong> peça <strong>de</strong> fusta<br />
dreta, clavada a terra o en un vaixell, etc.<br />
palo <strong>de</strong> jabón. — morf. cast. Fusta sabonera.<br />
paloma mensajera. — morf. cast. Colom missatger.<br />
palomí. — morf. cast. m. Colomí (animal) // Llepet (taca).<br />
palomilla. — morf. cast. Permòdol, cadireta // Papalló.<br />
palosanto. — morf. cast. Caqui.<br />
palurdo. — morf. cast. Tosc, rústec.<br />
pamplina. — morf. cast. Fotesa, camàndula.<br />
pana<strong>de</strong>r. — morf. cast. Forner, flequer, pastisser.<br />
pana<strong>de</strong>ria. — morf. cast. Forn, fleca, pastisseria (forn <strong>de</strong> pa).<br />
panal. — morf. cast. Bresca.
pan<strong>de</strong>ro. — morf. cast. Natgera, cul.<br />
pandilla. — morf. cast. Trepa, colla, bandola, escamot.<br />
pantaló. — idi. Pantalon (usualment en plural: pantalons).<br />
pantano. — morf. cast. Pantà, aiguamoll.<br />
panteon. — morf. cast. Panteó.<br />
pantomima. — idi. pres. i ort. Pantomima.<br />
pantorrilla. — morf. cast. Carreta, sura, tou <strong>de</strong> la cama, panxell, garrot.<br />
pantufla, pantofla. — morf. gal. i cast. Sabatilla, plantofa.<br />
panyals. — morf. cast. Bolquers.<br />
panyeria. — morf. cast. Draperia.<br />
panyero. — morf. cast. Draper.<br />
panyo. — morf. cast. Drap.<br />
papagaio. — morf. cast. Papagai.<br />
papanates. — morf. cast. Taujà, babau, sòmines, llonze.<br />
paparrutxa. — morf. cast. Falòrnia, mentida.<br />
papeleig, papeleo. — morf. cast. i anal. Papereig (acció <strong>de</strong> remenar papers).<br />
papelera. — morf. cast. Paperera.<br />
papeleria. — morf. cast. Papereria.<br />
papeleta. — morf. cast. Papereta.<br />
paper <strong>de</strong> lija. — morf. cast. m. Paper <strong>de</strong> vidre.<br />
paper secant. — morf. cast. m. Paper assecant.<br />
papera. — morf. cast. Galtera, goll.<br />
papilla. — morf. cast. Farinetes, sopes.<br />
paquetilla. — morf. cast. Paquet <strong>de</strong> cigarretes, paquet <strong>de</strong> tabac.<br />
parabién. — morf. cast. Enhorabona, felicitació.<br />
paracaï<strong>de</strong>s. — morf. cast. Paracaigu<strong>de</strong>s.<br />
paracaïdista. — morf. cast. Paracaigudista.<br />
para<strong>de</strong>r. — morf. cast. Parador.<br />
paradògic. — morf. cast. Paradoxal.<br />
paraigües. — morf. cast. Paraigua.<br />
paraís. — morf. cast. Paradís.<br />
paradís. — sem. Galliner; la part més alta d’una sala d’espectacles. Correcte en el sentit <strong>de</strong> lloc<br />
celestial.<br />
paralel. — pros. i ort. Paral·lel.<br />
pararraios. — morf. cast. Parallamps.<br />
paraxocs. — ort. Para-xocs.<br />
parcela. — pros. i ort. Parcel·la.<br />
pardillo. — morf. cast. Passerell.<br />
pardo. — morf. cast. Burell, bru, terrós.<br />
pareados, pareats. — morf. cast. Aparellats, apariats // Rodolins.<br />
pareja. — morf. cast. Parella.<br />
parentesc. — morf. cast. Parentiu.<br />
parlar d’una matèria sense entendre-hi res. — sem. Parlar d’una matèria sense entendre-hi gens.
parlar pels colzes. — morf. cat. calc. Parlar per les butxaques, xerrar pels <strong>de</strong>scosits, xerrar més que<br />
setze.<br />
parlar per boca <strong>de</strong> ganso. — morf. cast. m. Parlar per boca d’altri.<br />
paro. — morf. cast. Aturada, aturament, parada // Vaga // Parada forçosa en el treball, oci forçat,<br />
<strong>de</strong>socupació, atur.<br />
paro forçós. — morf. cast. Oci forçat o forçós, <strong>de</strong>socupació, parada forçosa en el treball (alguns<br />
admeten atur).<br />
parpa<strong>de</strong>jar. — morf. cast. i anal. Parpellejar.<br />
pàrpado, pàrpad. — morf. cast. Parpella.<br />
parque. — morf. cast. Parc.<br />
parranda. — morf. cast. Platxèria, bullícia, gatzara.<br />
parrillada. — morf. cast. Peix a la planxa, graellada.<br />
parrilles. — morf. cast. Graelles.<br />
pàrroc. — morf. cast. Rector.<br />
part. — sem. Comunicació, volant, comunicat. Correcte en el sentit <strong>de</strong> fracció; infantament.<br />
parte <strong>de</strong> baixa, part <strong>de</strong> baixa — morf. cast. m. Comunicat <strong>de</strong> baixa.<br />
participar <strong>de</strong>ls beneficis. — sint. Participar en els beneficis.<br />
partir per l’eje. — morf. cast. m. Partir pel mig.<br />
partir-se, tronxar-se <strong>de</strong> riure. — morf. cast. m. Trencar-se, pixar-se <strong>de</strong> riure.<br />
parxe. — morf. cast. Pegat.<br />
pas a pas. — morf. cast. m. Xano–Xano.<br />
pasmat. — morf. cast. Esbalaït, meravellat, espalmat.<br />
pasmós. — morf. cast. Esbalaïdor, meravellós, sorprenent.<br />
passa <strong>de</strong> castanyo oscuro. — morf. cast. m. Passa <strong>de</strong> taca d’oli.<br />
passacalle. — morf. cast. Cercavila, passada, albada.<br />
passar a cutxillo. — morf. cast. m. Passar a fil d’espasa.<br />
passar apuros. — morf. cast. Passar-la magra.<br />
passar <strong>de</strong> la ratlla. — morf. cast. m. Fer-ne un gra massa, passar <strong>de</strong> la mida, això ja és massa.<br />
passar, passar-se <strong>de</strong> llest. — morf. cast. m. Fer el viu.<br />
passar pel tubo. — morf. cast. m. Passar per la pedra, passar per l’adreçador.<br />
passarell. — ort. Passerell.<br />
passat <strong>de</strong>mà. — morf. cast. m. Demà passat.<br />
passe. — morf. cast. Passi, val.<br />
passillo. — morf. cast. Passadís, corredor.<br />
passada. — sem. Passament (en el sentit <strong>de</strong> renda); preferida jugada (en el sentit d’acció). Correcte<br />
en el sentit <strong>de</strong> passar.<br />
pasta <strong>de</strong>ntífrica. — morf. cast. Pasta <strong>de</strong>ntifrícia, pasta <strong>de</strong> netejar les <strong>de</strong>nts.<br />
pastel. — morf. cast. Pastís (fet amb farina, etc.) // Pastell (embolic, nom <strong>de</strong> planta, pedaç): //<br />
Patota, conxorxa, tupinada (trampa, conciliàbul, conjura, engany electoral, etc.) // Pasterada (cosa no<br />
reeixida). Correcte en el sentit <strong>de</strong> pintura feta amb llapis d’un color mòlt i reduït a pasta amb<br />
aigua <strong>de</strong> goma; el llapis es <strong>de</strong>signa amb el mateix nom.<br />
pastelejar. — morf. cast. i anal. Pasterejar, pastissejar // Fer una conxorxa.<br />
pasteleria. — morf. cast. Pastisseria.
pasteler, pastelero. — morf. cast. Pastisser // Trafica.<br />
pata. — morf. cast. Pota, petge.<br />
pata, pota <strong>de</strong> gall. — morf. cast. m. Disbarat, bacinada, estira-bot, ciri trencat.<br />
patada. — morf. cast. Potada, cop <strong>de</strong> pota, guitza (animals) // Puntada <strong>de</strong> peu (persones).<br />
pataleig. — morf. cast. i anal. Picament <strong>de</strong> peus.<br />
pataleta. — morf. cast. Rebequeria, convulsió (especialment quan hom creu que és fingida).<br />
patatús. — morf. cast. Patatum, pataplum.<br />
pates arriba. — morf. cast. Potes enlaire, cames enlaire.<br />
patinasso. — morf. cast. Relliscada.<br />
patitiesso. — morf. cast. Garratibat.<br />
pato. — morf. cast. Ànec.<br />
patós, patosso. — morf. cast. Poc hàbil, caminar estrany, pocatraça.<br />
patotxada. — morf. cast. Bunyol, patafi.<br />
patranya. — morf. cast. Falòrnia, bola, història.<br />
patxanguer. — morf. sud-amer. Bast, toixarrut, tosc.<br />
patxon/a. — morf. cast. Home calmós i flegmàtic (fam.).<br />
patxorra. — morf. cast. Gansoneria, flegma, indolència.<br />
paulatinament. — morf. cast. De mica en mica, gradualment, lentament, pausadament, a poc a poc.<br />
pavero. — morf. cast. Fanfarró, jactanciós, perdonavi<strong>de</strong>s, indiotaire, pioquer.<br />
pavo. — morf. cast. Indiot, gall dindi.<br />
pavo real. — morf. cast. Paó, pavó.<br />
pavonejar. — morf. cast. i anal. Gallejar, fatxen<strong>de</strong>jar, gastar fatxenda.<br />
pavonejar-se. — morf. cast. Estufar-se, gloriejar-se.<br />
pavor. — morf. cast. Paor, paüra, por, basarda.<br />
pavorós. — morf. cast. Paorós, espaordidor, basardós, esparverador.<br />
peana. — morf. cast. Peanya, peany, entrepeu, repeu, pe<strong>de</strong>stal.<br />
peató. — morf. cast. Vianant, transeünt // Peó, el qui va a peu.<br />
pebre (la). — gèn. cast. El pebre.<br />
pe<strong>de</strong>rnal. — morf. cast. Pedra foguera.<br />
pedido. — morf. cast. Comanda, <strong>de</strong>manda.<br />
pedra pomes. — morf. cast. m. Pedra tosca.<br />
pegadís. — morf. cast. i anal. Agafós, agafallós, apegalós, encomanadís, encomanable, contagiós.<br />
pegar. — morf. cast. i sem. Enganxar, encolar // Escaure, lligar, anar bé. Ex.: Això no hi va bé; no hi<br />
escau // Calar. Ex.: S’ha calat foc a la casa // Encomanar o contagiar // Fer un bot, un sotrac, etc. Ex.:<br />
Feia uns bots que tocava el sostre. Correcte en aquests sentits: arribar a tocar un cos amb certa<br />
violència un altre; venir sobtadament; donar un cop, una empenta, etc.; donar cops a algú, batre.<br />
pegar foc. — morf. cast. m. Calar foc, botar foc.<br />
pegatina. — morf. cast. Etiqueta, rètol, per a enganxar.<br />
peixar. — idi. Péixer, apeixar.<br />
pel. — pros. ort. i sem. Pèl (subs.). Correcte en un altre sentit (contracció <strong>de</strong> per i el).<br />
pel <strong>de</strong>més. — morf. cast. m. Això <strong>de</strong> banda.<br />
pel matí, per la tarda. — sint. Al matí, a la tarda.<br />
peladilla. — morf. cast. Confit d’ametlla, ametlla ensucrada.
pelagra. — pros. i ort. Pel·lagra.<br />
peleteria. — morf. cast. Pelleteria.<br />
pelícan. — morf. cast. Pelicà.<br />
película. — pros. i ort. Pel·lícula.<br />
pelirrojo/a. — morf. cast. Pèl-roig, <strong>de</strong> pèl roig.<br />
pelma. — morf. cast. Paparra, corcó, arracada.<br />
pelotó. — morf. cast. Escamot (petit cos <strong>de</strong> soldats) // Munt, pilot (multitud <strong>de</strong> coses).<br />
pelotó <strong>de</strong> soldats. — morf. cast. m. Escamot.<br />
peluca. — morf. cast. Perruca.<br />
peluqueria. — morf. cast. Perruqueria (per a les dones) // Barberia (per als homes).<br />
pendant. — morf. gal. Parella, parió.<br />
pen<strong>de</strong>nt (la). — gèn. cast. El pen<strong>de</strong>nt (a més tenim pen<strong>de</strong>nt adj. amb dos significats).<br />
pen<strong>de</strong>nt, pen<strong>de</strong>nta. — gèn. Pen<strong>de</strong>nt (en adj.).<br />
pendre. — ort. Prendre.<br />
penellet. — ort. Panellet.<br />
pensar en (fer una cosa, fugir…). — sint. Pensar a (fer una cosa, fugir…).<br />
pensatiu. — morf. cast. i anal. Pensarós, pensívol, absort, consirós.<br />
penumbra. — morf. cast. Penombra, mitja claror.<br />
peó caminer. — morf. cast. m. Adobacamins, caminaire, camí-raler.<br />
pepinillo. — morf. cast. Cogombre petit, cogombret.<br />
pepino. — morf. cast. Cogombre.<br />
pepita. — morf. cast. Palleta, bri // Llavor.<br />
Pepita. — morf. cast. Josefina, Josefa.<br />
per a sempre. — sint. Per sempre.<br />
per a<strong>de</strong>lantat. — morf. cast. m. Per endavant, a la bestreta.<br />
per anyadidura. — morf. cast. De més a més, <strong>de</strong> sobrepuig, d’escreix, per afegiment.<br />
per art <strong>de</strong> birbibirloque. — morf. cast. m. Per art <strong>de</strong> màgia, per mitjans ocults (o extraordinaris),<br />
per art d’encantament.<br />
per la seva cara bonica. — morf. cast. calc. Per la seva bona cara.<br />
per les bones. — sint. A les bones.<br />
per lo menos, per lo menys, al menos. — morf. cast. m. i loc. Almenys, si més no, tirant curt, ben<br />
bé, pel cap baix, si altra cosa no.<br />
per lo qual. — morf. cast. Per la qual cosa.<br />
per lo tant. — morf. cast. m. Per tant.<br />
per medi. — morf. cast. m. Per mitjà.<br />
per mor <strong>de</strong>. — morf. cast. m. Per (o a) causa <strong>de</strong>, per amor <strong>de</strong>, per culpa <strong>de</strong> (hi ha discrepància).<br />
per si cas. — sint. Si <strong>de</strong> cas, si per cas, si tal cosa s’es<strong>de</strong>vé, si ho creieu convenient.<br />
per si les mosques. — morf. cast. m. Per si <strong>de</strong> cas, pel que pugui passar.<br />
por supuesto, per supost. — morf. cast. i loc. Certament, no cal dir, és clar.<br />
per terme mig. — morf. cast. m. err. Per terme mitjà.<br />
per tot (sentit adverbial). — sem. Pertot, en tot lloc, arreu, pertot arreu. Correcte en <strong>altres</strong><br />
contextos. Ex.: La notícia ha corregut per tot el poble.<br />
per últim. — morf. cast. m. A l’últim, per fi, al capdavall, finalment com a cosa darrera, com a
última cosa.<br />
per un quítame allà esas pajas. — morf. cast. Per un tres i no res.<br />
per xurro. — morf. cast. m. Per sort, per casualitat.<br />
peralte. — morf. cast. Peralt.<br />
percal. — morf. cast. Percala.<br />
percatar-se. — morf. cast. Adonar-se, fixar-se.<br />
percibir. — morf. cast. Percebre.<br />
perdre la brújula, brúixola. — morf. cast. m. i morf. cat. Perdre la carta <strong>de</strong> navegar, no saber per<br />
quin mar es navega, anar <strong>de</strong>sorientat.<br />
perejil. — morf. cast. Julivert.<br />
pericilina. — idi. Penicil·lina.<br />
perilla. — morf. cast. Pera, masclet.<br />
período. — morf. cast. Perío<strong>de</strong>.<br />
permanèixer. — morf. cast. i anal. Romandre, sojornar, fer estada, restar.<br />
permisible. — pros. i ort. Permissible.<br />
pero. — pros. i ort. Però.<br />
perogrullada. — morf. cast. Bajanada, bertranada.<br />
perorata. — morf. cast. Peroració, parlament.<br />
perquè (en sentit interrogatiu). — ort. i sem. Per què. Correcte en sentit causal, final…<br />
perrera. — morf. cast. Gossera, canera.<br />
perseverància. — morf. cast. Perseverança.<br />
personar-se. — morf. cast. Presentar-se, acudir personalment.<br />
pert. — ort. Perd.<br />
pertenèixer. — morf. cast. i anal. Pertànyer.<br />
pertinència (en sentit <strong>de</strong> pertànyer). — sem. Pertinença. Correcte en el sentit <strong>de</strong> pertinent,<br />
apropiat.<br />
pertenència. — morf. cast. Pertinença.<br />
perturbar. — morf. cast. Pertorbar.<br />
pervindre, porvenir. — morf. cast. m. i idi. Es<strong>de</strong>venidor, futur.<br />
perxa. — morf. cast. Penja-robes, penjador.<br />
per’xò. — pros. Per això.<br />
pesadilla. — morf. cast. Malson.<br />
pèsam. — morf. cast. Condolença, condol.<br />
pesant, pesanta. — gèn. Pesant (m. i f.).<br />
pesca d’arrastre. — morf. cast. m. Pesca d’arrossegada (o <strong>de</strong> bou).<br />
pescadilla. — morf. cast. Llúcera, lluç (petit).<br />
pescante. — morf. cast. Pescant.<br />
pescateria. — morf. cast. Peixateria.<br />
pesombre. — anal. i idi. Malson.<br />
pesquis. — morf. cast. Seny, coneixement, sen<strong>de</strong>ri.<br />
pesquissa. — morf. cast. Perquisició, indagació, encercament, investigació.<br />
pessunya. — morf. cast. Peüngla, unglot, grapa, peülla.<br />
pestillo. — morf. cast. Pestell, balda, baldó, passador.
petardo. — morf. cast. Petard.<br />
Petronila. — morf. cast. Petronella, Peronella.<br />
petxera. — morf. cast. Pitrera, pitral // Pitet, tapacoll.<br />
petxuga. — morf. cast. Pit, davant, pitrera.<br />
pica<strong>de</strong>ro. — morf. cast. Picador.<br />
picadillo. — morf. cast. Xixina, capolat.<br />
pícaro. — morf. cast. Bergant, belitre, murri // Picardiós.<br />
picat <strong>de</strong> verola. — morf. cast. m. Gravat.<br />
picnic. — morf. ang. Fontada.<br />
pico. — morf. cast. Fotral, dinerada, (una grossa quantitat) // Escaig, remitjó, i escadús, passa <strong>de</strong>…<br />
(part exce<strong>de</strong>nt d’una quantitat. Ex.: El compte és cent pessetes i un escaig <strong>de</strong> dos o tres rals. Cent<br />
pessetes i escaig.<br />
piensos. — morf. cast. Pinsos.<br />
pífan. — morf. cast. Pifre.<br />
pifiada. — morf. cast. Espifiada.<br />
pifiar. — morf. cast. Espifiar. Errar el cop.<br />
pijada. — morf. cast. Acció pròpia <strong>de</strong>ls «pijos» o jovenalla benestant.<br />
pijo. — morf. cast. Jove <strong>de</strong> casa bona, fill <strong>de</strong> papà.<br />
pila. — morf. cast. i sem. Pica (d’aigua). Correcte en el sentit <strong>de</strong> pila d’església o baptismal;<br />
munt; per a un llum <strong>de</strong> butxaca o una lot.<br />
pilans. — idi. pl. err. Pilars.<br />
Pilats. — morf. cast. Pilat.<br />
píldora. — morf. cast. Píndola.<br />
pillo. — morf. cast. Murri, pillastre, pillet, bergant.<br />
piltrafa. — morf. cast. Pelleringa, parrac.<br />
pinta. — morf. cast. i sem. Persona dolenta o que no és <strong>de</strong> fiar, mala peça, perillós. Correcte en<br />
sentit <strong>de</strong> taca, senyal i aspecte.<br />
pintiparat. — morf. cast. Fet i pastat.<br />
pinturero. — morf. cast. Presumit, fatxenda.<br />
pinxasso. — morf. cast. Punxada, burxada.<br />
pinxe <strong>de</strong> cuina. — morf. cast. m. Rentaplats.<br />
piqueta, piquet. — morf. cast. i sem. Picot, eina <strong>de</strong> ferro. Correcte, piquet, en el sentit <strong>de</strong> patrulla,<br />
guàrdia.<br />
pirar. — vulg. Guillar.<br />
piropejar. — morf. cast. i anal. Galantejar.<br />
piropo, pirop. — morf. cast. Floreta, amoreta, galanteria.<br />
pirueta. — morf. cast. Cabriola, saltiró.<br />
pisada. — morf. cast. Petjada.<br />
pisca. — morf. cast. Gens, gota, mica, engruna, no res.<br />
pissapapeles. — morf. cast. Petjapapers.<br />
pisto. — morf. cast. Samfaina // Barreja.<br />
pistonut. — morf. cast. Extraordinari.<br />
pitada. — morf. cast. Xiulada.
pitar. — morf. cast. Xiular (amb xiulet) // Rutllar, marxar, sallar, pencar, sirgar. Ex.: Com sallen!,<br />
Això no rutlla.<br />
pitillera. — morf. cast. Cigarrera.<br />
pitillo. — morf. cast. Cigarreta, cigarret.<br />
pito. — morf. cast. Xiulet.<br />
pitorrejar-se. — morf. cast. i anal. Xautar-se, trufar-se, rifar-se.<br />
pitorreo. — morf. cast. Rifada, befa, mofa.<br />
pispireta. — morf. cast. Eixerida.<br />
plaç, plaço. — morf. cast. Terme, termini, coll. Ex.: Pagar a terminis.<br />
plaent, plaenta. — gèn. Plaent (m. i f.).<br />
plan. — morf. cast. Pla, projecte.<br />
plano (m.). — morf. cast. Pla, plànol.<br />
planta enreda<strong>de</strong>ra. — morf. cast. Planta enfiladissa, meravella.<br />
planton. — morf cast. Espera // Estaria // Plançó.<br />
plantufa. — (vegeu pantufla).<br />
planyi<strong>de</strong>ra. — f. <strong>de</strong>riv. Ploranera.<br />
plàtano. — morf. cast. Plàtan, banana.<br />
plateria. — morf. cast. Argenteria.<br />
plàtica. — morf. cast. Prèdica, sermó, conversa.<br />
platicar. — morf. cast. Parlar.<br />
platillo. — morf. cast. Platet // Requisit, guisat // Plat volador.<br />
platillo volante. — morf. cast. Plat volador.<br />
platillos. — morf. cast. Platerets (instruments músics).<br />
platino. — morf. cast. Platí.<br />
Platon. — morf. cast. Plató.<br />
plavia. — anal. Plaïa.<br />
ple a rebossar. — morf. cast. calc. Ple a vessar, ple com un ou, ple <strong>de</strong> gom a gom.<br />
ple fins al tope. — morf. cast. m. Curull.<br />
plebe. — morf. cast. Plebs, pleballa, populatxo.<br />
plebeio. — morf. cast. m. Plebeu.<br />
plegària. — idi. Pregària.<br />
pleit. — morf. cast. Plet.<br />
pleitejar. — morf. cast. i anal. Ple<strong>de</strong>jar.<br />
pleitesia. — morf. cast. Acatament, avinença, pacte, conveni.<br />
pleno. — morf. cast. Ple.<br />
plombagina. — pros. i ort. Plumbagina.<br />
ploure a càntirs. — morf. cast. calc. Ploure a bots i barrals.<br />
pluma. — morf. cast. Ploma.<br />
plumero. — morf. cast. Plomer, plomell (per a llevar la pols) // Plomall (manyoc <strong>de</strong> plomes al cap<br />
d’alguns ocells).<br />
plumier. — morf. gal. Plomer.<br />
plumilla. — morf. cast. Plomí, tremp.<br />
plusvalia. — morf. cast. Plusvàlua.
població flotant. — sint. Població volant.<br />
poble (pron. popple). — pros. Poble (pron. pobble).<br />
poc a poc. — morf. cast. m. A poc a poc, a pleret, a poc a poquet, lentament.<br />
poc més o menys. — morf. cast. m. Si fa no fa, mica més mica menys, engir <strong>de</strong>, tal·là-tal·lera,<br />
aproximadament, poc més poc menys, poc ençà poc enllà.<br />
pòcima. — morf. cast. Potinga, beuratge.<br />
pocs modos, mals modos. — vulg. m. Desvergonyit, pocavergonya, mal educat.<br />
po<strong>de</strong>rio. — morf. cast. Po<strong>de</strong>r, puixança // Béns, riqueses.<br />
poetesa. — pros. i ort. Poetessa.<br />
poetissa. — morf. cast. Poetessa.<br />
poguem. — idi. Po<strong>de</strong>m.<br />
poiata. — morf. cast. Taulell encastat, escu<strong>de</strong>ller, lleixa.<br />
polac. — morf. cast. Polonès.<br />
polea. — morf. cast. Politja, corriola, cúrria.<br />
polen. — pros. i ort. Pol·len.<br />
poliedre. — morf. cast. ort. Políedre.<br />
polígono. — morf. cast. Polígon.<br />
polilla. — morf. cast. Arna.<br />
pollo. — morf. cast. Pollastre // Minyó // Xitxarel·lo.<br />
pollos a l’ast. — morf. cast. m. Pollastres a l’ast.<br />
pol·lució atmosfèrica. — morf. cast. Contaminació atmosfèrica.<br />
polo. — morf. cast. Pol. Correcte com a nom <strong>de</strong> joc.<br />
polució. — pros. i ort. Pol·lució.<br />
polvareda. — morf. cast. Polseguera.<br />
polvera. — morf. cast. Polvorera.<br />
polvo. — morf. cast. Pols.<br />
polvos. — morf. cast. Pols (fem.). Ex.: Una pols espessa // Pols (masc.), pólvores (fem. pl.). Ex.: Un<br />
pols <strong>de</strong> rapè. Uns pols d’olor finíssims.<br />
pomelo. — morf. cast. Aranja.<br />
Pompeyo. — morf. cast. Pompeu.<br />
pontífice. — morf. cast. Pontífex.<br />
ponton. — morf. cast. Pontó.<br />
por ahí. — morf. cast. Allí, a prop d’aquí, no gaire lluny.<br />
por ahí te pudras. — morf. cast. Vés a fregar (o a passeig, etc.).<br />
por los pelos, pels pèls. — morf. cast. m. Per la punta <strong>de</strong>ls cabells.<br />
porcelana. — morf. cast. Porcellana.<br />
porcentatge. — morf. cast. i anal. Percentatge.<br />
porfiar. — morf. cast. Porfidiejar.<br />
pòrfid. — morf. cast. Pòrfir.<br />
porfídia (en sentit <strong>de</strong> maldat). — sem. Perfídia. Correcte en el sentit d’obstinació.<br />
poro. — morf. cast. Porus.<br />
portalàmpara/es. — morf. cast. m. Portabombetes, portallànties, portabugies.<br />
portar a efecte (o a cap). — morf. cast. calc. Fer, realitzar, dur (o portar) a terme, donar cap,
executar, acomplir.<br />
portar aparellat. — sint. Preparat convenientment per a una cosa, tenir preparat, tenir disposat, tenir<br />
aparellat. Tenen, disposen, comporten idòniament, presenten, porten inherentment.<br />
portasgo. — morf. cast. Portatge, portalatge.<br />
portat + participi o gerundi, en sentit <strong>de</strong> continuïtat. Ex.: Porto explicada bona part <strong>de</strong> la lliçó.<br />
Porto cinc anys treballant en aquesta casa. — sint. Haver, fer + el verb corresponent. Ex.: Ja he<br />
explicat bona part <strong>de</strong> la lliçó. Fa cinc anys que treballo en aquesta casa.<br />
porte. — morf. cast. Comport, capteniment, caient, port.<br />
portento. — morf. cast. Portent, prodigi.<br />
porvenir, pervindre. — morf. cast. i idi. Es<strong>de</strong>venidor, avenir.<br />
posa<strong>de</strong>res. — morf. cast. Natgeres.<br />
posar atenció, posar la taula, posar en marxa. — morf. cast. Parar esment, dreçar les orelles; parar<br />
taula; engegar, fer anar.<br />
posar cara <strong>de</strong> tonto. — morf. cast. m. Fer posats <strong>de</strong> ximple.<br />
posar <strong>de</strong> relleu. — sint. Posar en relleu, fer ressortir, subratllar.<br />
posar en marxa. — morf. cast. m. Engegar, fer anar, enraigar.<br />
posar pegues. — morf. cast. m. Fer la guitza, posar dificultats, posar entrebancs, trobar pèls.<br />
posar remate a una cosa. — morf. cast. m. Donar cap a una cosa, acabar-la, eixir a cap.<br />
posar-se monyos. — morf. cast. m. Envanir-se, fer-s’hi veure.<br />
posat que, puesto que. — morf. cast. i sem. Atès que, per tal com, puix que, ja que, perquè, car.<br />
Correcte en el sentit <strong>de</strong> suposant que.<br />
pose. — morf. cast. Posa (acció <strong>de</strong> posar-se en tal o tal actitud).<br />
possos. — morf. cast. Pòsits, solatge.<br />
posta en escena (puesta en escena). — morf. cast. m. Escenificació.<br />
poste. — morf. cast. Pal, pilar // Gasolinera.<br />
postín. — morf. cast. Vanitat, presumpció, to.<br />
postre (el), postres (els). — gèn. cast. Les postres (sempre en plural).<br />
postrimeries. — morf. cast. Darreries, acaballes.<br />
potent, potenta. — gèn. Potent (m. i f.).<br />
potro. — morf. cast. Poltre.<br />
practicant/a. — gèn. Practicant (m. i f.).<br />
precisar. — sem. Caldre, ésser necessari, haver-se <strong>de</strong>. Correcte en un altre sentit: <strong>de</strong>terminar o<br />
fixar d’una manera precisa, ben <strong>de</strong>finida, exacta, concreta.<br />
precós. — ort. Precoç.<br />
pre-cristià. — ort. Precristià.<br />
pre-existir. — ort. Preexistir.<br />
prenda. — morf. cast. Penyora, fermança, gatge, manlleuta (ga-rantia) // Peça (part <strong>de</strong> vestit o<br />
calçat) // Qualitat.<br />
prenda meva. — morf. cast. m. Joia meva, reina meva.<br />
prendar-se. — morf. cast. Enamorar-se.<br />
pren<strong>de</strong>r. — morf. cast. Robavellaire.<br />
prendre a mala part. — morf. cast. m. Prendre al través, prendre pel cantó dolent (o en mal sentit).<br />
prendre algú per primo (o pel pito <strong>de</strong>l sereno). — morf. cast. m. Prendre pel fill <strong>de</strong> la portera. Ja
en fas el bon Jesús <strong>de</strong> mi.<br />
prendre el pèl. — morf. cast. m. Fúmer-se (d’algú), passejar-se (algú), prendre la mida, rifar-se<br />
(d’algú).<br />
prendre reforços. — sem. Rescabalar-se.<br />
prendre’s a mal. — morf. cat. calc. m. Malprendre, prendre’s una cosa malament.<br />
prescribir. — morf. cast. Prescriure.<br />
presilla. — morf. cast. Bagueta, anseta.<br />
pressumptuós. — pros. i ort. Presumptuós.<br />
pressurós. — morf. cast. Apressat, cuitós, cuitat.<br />
préstam. — morf. cast. Préstec.<br />
prestamista. — morf. cast. Prestador.<br />
prestar atenció. — morf. cast. m. Posar atenció, parar esment, tenir ull.<br />
pretenir. — f. <strong>de</strong>riv. i anal. Pretendre.<br />
pretina. — morf. cast. Trinxa, cintura.<br />
prevalèixer, prevaldre. — morf. cast. i anal. idi. Prevaler.<br />
primada. — morf. cast. Enganyifa, rifada.<br />
primer i principalment. — morf. cast. m. Primerament (o <strong>de</strong> primer) i principalment.<br />
primerís. — morf. cast. Novençà, novell.<br />
primor. — morf. cast. Exquisitat, exquisi<strong>de</strong>sa.<br />
professó. — idi. pros. i ort. Processó.<br />
profetissa. — morf. cast. Profetessa.<br />
profond. — idi. Profund, pregon.<br />
promedi, promig. — morf. cast. f. <strong>de</strong>riv. Mitjana, terme mitjà.<br />
prometre l’oro i el moro. — morf. m. Prometre la lluna en un cove, prometre el món i la bolla.<br />
promocionar. — morf. cast. i anal. Promoure.<br />
pronto pago. — morf. cast. Pagament al comptat.<br />
propano. — morf. cast. Propà.<br />
propassar-se. — morf. cast. Excedir-se, fer-ne un gra massa.<br />
propi (en sentit emfàtic). Ex.: El propi presi<strong>de</strong>nt. — sint. El mateix…, El… mateix. Ex.: El mateix<br />
presi<strong>de</strong>nt, el presi<strong>de</strong>nt mateix. Correcte quan correspon a seu, seva.<br />
prorrumpir. — morf. cast. Prorrompre.<br />
proscribir. — morf. cast. Proscriure.<br />
prossòdia. — pros. i ort. Prosòdia.<br />
protocolitzar. — pros. i ort. Protocol·litzar.<br />
prototipo. — morf. cast. Prototipus.<br />
provador. — sem. pros. i ort. Emprovador.<br />
provar. — sem. Emprovar. Ex.: Avui mateix tallarem el vestit i <strong>de</strong>mà ja podrem emprovar // Tastar<br />
(un aliment). Correcte en el sentit <strong>de</strong> sotmetre a experiència.<br />
proveedor. — morf. cast. Proveïdor.<br />
provist. — morf. cast. Proveït.<br />
pròxim (m.) — morf. cast. m. Proïsme. Correcte en el sentit <strong>de</strong> a prop, immediat, proper. És<br />
recomanable fins a un cert punt <strong>de</strong> distingir entre pròxim (en el temps) i proper (distància).<br />
prurito, prurit. — morf. cast. Pruïja, picor.
psiquiatra. — ort. Psiquiatre (m.).<br />
psiquiatre (una). — gèn. Una psiquiatra.<br />
publicació per entregues (o per lliuraments). — morf. cast. m. Publicació serial.<br />
pu<strong>de</strong>nt, pu<strong>de</strong>nta. — gèn. Pu<strong>de</strong>nt (m. i f.).<br />
pudó (la). — ort. Pudor (la).<br />
pudor (el) (en sentit <strong>de</strong> mala olor). — sem. La pudor. Correcte en sentit <strong>de</strong> modèstia, aversió a la<br />
in<strong>de</strong>cència, etc.<br />
pues. — morf. cast. Doncs (conseqüència) // Perquè, ja que, puix que, per tal com, car (causa).<br />
puesto. — morf. cast. Lloc, seient // Post (lloc ocupat per un cos <strong>de</strong> tropes) // Indret // Parada (<strong>de</strong><br />
vendre).<br />
puesto que. — morf. cast. Ja que, suposant que.<br />
pujança (en el sentit <strong>de</strong> força, vigoria). — sem. Puixança. Correcte en el sentit <strong>de</strong> l’acció <strong>de</strong><br />
pujar.<br />
pujada. — sem. Alça <strong>de</strong> preus. Correcte en el sentit d’acció <strong>de</strong> pujar.<br />
pujar (en el sentit <strong>de</strong> fer anar a un nivell més alt un preu, un jornal, un so, etc.). — sem. Apujar.<br />
Correcte en el sentit <strong>de</strong> anar a dalt, a un punt més alt, o portar a dalt.<br />
pujar-se (Ex.: S’ha pujat a l’arbre). — sint. Pujar. Ex.: Ha pujat a l’arbre.<br />
pujinar. — morf. git. Pagar, afluixar la mosca.<br />
pulgada. — morf. cast. Polzada.<br />
pulgar. — morf. cast. Polze (dit gros <strong>de</strong> la mà).<br />
pulimentar. — morf. cast. Polir, acunçar.<br />
pulpa. — morf. cast. Polpa, palpís.<br />
pulquèrrim/a. — morf. cast. Pulcríssim/a.<br />
pulveritzar. — morf. cast. Polvoritzar.<br />
punt àlgid (fred). — sem. Punt culminant.<br />
punt d’apoio. — morf. cast. m. Fulcre, punt <strong>de</strong> suport.<br />
puntiagut. — morf. cast. Punxegut.<br />
puntilla. — morf. cast. Punta, randa (ornament) // Ganxet. Ex.: Fer ganxet.<br />
puntillo. — morf. cast. Puntet // Punt, amor propi.<br />
puntillòs. — morf. cast. Picallós // Puntós.<br />
punxagut. — f. <strong>de</strong>riv. i ort. Punxegut.<br />
puny. — sem. Canell, carp. Correcte en el sentit <strong>de</strong>: part <strong>de</strong> la mà que uneix la mà pròpiament dita<br />
amb l’avantbraç, el carp / La mà closa // Allò que cap dins la mà closa o grapat petit // Part o allarg<br />
<strong>de</strong> la màniga que cobreixen el puny // Part per on ordinàriament s’agafa el bastó o el paraigua // Pom<br />
<strong>de</strong> l’espasa.<br />
pupa. — morf. cast. Mal // Pansa, crosta, bua.<br />
pupila. — pros. i ort. Pupil·la, nineta, nina <strong>de</strong> l’ull.<br />
pur-sang. — morf. gal. De pura sang (cavall <strong>de</strong> raça).<br />
puro. — morf. cast. Cigar.<br />
pusilànime. — pros. i ort. Pusil·lànime.<br />
putxineli. — pros. i ort. Putxinel·li.<br />
puzzle. — morf. gal. Trencaclosques.
Q, q<br />
qua<strong>de</strong>rnillo. — morf. cast. Qua<strong>de</strong>rn, quintern.<br />
quadro. — morf. cast. Quadre.<br />
qualque (significant una persona o casa sigui la que sigui, no importa quina). — sem. Qualsevol.<br />
Correcte significant alguna cosa.<br />
quan hi ha més giro. — morf. cast. m. Quan es ven més.<br />
quan la guerra. — morf. cast. En temps <strong>de</strong> guerra, durant la guerra.<br />
quant antes. — morf. cast. Com més aviat millor.<br />
quant més. — morf. cast. m. Com més.<br />
quant tarda! — morf. cast. m. Com tarda!<br />
quarentena. — pros. i ort. Quarantena.<br />
quartel. — morf. cast. Caserna, quarter.<br />
quarto. — morf. cast. m. Cambra, habitació, cel·la // Quartet.<br />
quarto <strong>de</strong> bany, d’asseo. — morf. cast. m. Cambra <strong>de</strong> bany, lavabo.<br />
quartos. — vulg. Diners, dinerons.<br />
quasitotalitat, quasi totalitat. — ort. Quasi-totalitat.<br />
quatrillissos. — morf. cast. Quadrigèmins.<br />
que (omissió in<strong>de</strong>guda <strong>de</strong> la conjunció). Ex.: Li agrairem tingui l’amabilitat. — sint. La conjunció<br />
«que» introduint oracions subordina<strong>de</strong>s no es pot ometre. Ex.: Li agrairem que tingui l’amabilitat.<br />
que (relatiu, substituint les combinacions <strong>de</strong> preposicions amb relatiu). Ex.: És un bosc que s’hi<br />
fan bolets. — sint. On, en què en el qual. Ex.: És un bosc on (en què, en el qual) s’hi fan bolets.<br />
que aprofiti. — morf. cast. calc. Bon profit.<br />
què més té! (cast.: què más da!). — morf. cat. calc. Què hi fa?, és igual, tant se val, tant me fa, no<br />
val la pena, tant se me’n dóna.<br />
que patatín patatan, que si patatín que si patatan. — morf. cast. Que si naps que si cols, que si<br />
naps que si xirivies.<br />
què seria? — sint. Què <strong>de</strong>via ser?<br />
què va! — morf. cast. Ca!<br />
quebrantar. — morf. cast. Infringir, violar // Trencar, capolar // Crebantar.<br />
quebrar. — morf. cast. Fallir, fer fallida // Trencar.<br />
quebrar-se. — morf. cast. Fer fallida.<br />
quebrat. — morf. cast. Trencat, fracció // Fallir.<br />
quedar-se a les capses. — idi. Quedar-se a l’escapça, in albis (sense entendre res <strong>de</strong>l que hom<br />
tracta d’aprendre o saber: el qui prepara quelcom per no obtenir-ne res, restar amb les il·lusions<br />
frustra<strong>de</strong>s).<br />
quefe. — idi. Cap, cabdill.<br />
qüento. — morf. cast. Conte, rondalla // Història, pl.: brocs.<br />
querida. — morf. cast. Amant, amistançada.<br />
querido. — morf. cast. Amant.<br />
qui tenia que dir-ho! — morf. cast. m. Qui s’ho podia pensar!, renoi!, com hi ha món!<br />
quici. — morf. cast. Polleguera.<br />
quiebra. — morf. cast. Fallida, crac // Ruptura, trencat.
quiero y no puedo. — morf. cast. Estirar més el braç que la mànega, <strong>de</strong> semblar i no ésser, viure<br />
d’aparences, <strong>de</strong> vull i no puc.<br />
quilat. — morf. cast. Quirat.<br />
quilòmetro. — morf. cast. Quilòmetre.<br />
quin (en sentit <strong>de</strong> relatiu). Ex.: Hem rebut el vostre donatiu, per quin favor us estem molt<br />
agraïts. — sint. El qual, la qual. Ex.: Hem rebut el vostre donatiu, pel qual favor us estem molt<br />
agraïts. Correcte com a interrogatiu.<br />
quin <strong>de</strong>scaro! — morf. cast. Quina barra!<br />
quin fallo! — morf. cast. Quina fallada!, quina badada!<br />
quin món aquest! — morf. cast. m. Quin món <strong>de</strong> mones!<br />
quin poc tino! — morf. cast. m. Quin poc tacte!<br />
quin tio!, quin hermano! — morf. cast. Quin passerell!, quin murri!, quin home!, quin viu!<br />
quin xasco! — morf. cast. m. Quina sorpresa!, quin perboc!, quin miquel!<br />
quina alhaja! — morf. cast. m. Quin murri!, quina bona peça!, quin bona peça!, quin estornell!, quin<br />
tipus!, quina pinta!<br />
quina frescura! — morf. cast. m. Quin fetge!, quin estómac!<br />
quina jugarreta! — morf. cast. m. Quina jugada!, quina mala passada!, quina mala jugada!<br />
quinents. — morf. cast. i anal. Cinc-cents.<br />
quiniela. — morf. cast. Travessa.<br />
quins fueros! — morf. cast. m. Quins fums!<br />
quinta. — morf. cast. i sem. Torre, vil·la // Cinquena.<br />
quintat. — morf. cast. Quintar.<br />
quinto. — morf. cast. Recluta, sorge // Cinquè, quint.<br />
quiosco. — morf. cast. Quiosc.<br />
quisquillós. — morf. cast. Picallós, primmirat, puntimirat // Puntós, repelós.<br />
quiste. — morf. cast. Quist.<br />
quitar. — morf. cast. Treure, llevar // Prendre, furtar // Ban<strong>de</strong>jar.<br />
quitasol. — morf. cast. Ombrel·la, para-sol.
R, r<br />
rabiar. — morf. cast. Enrabiar-se.<br />
racció. — idi. i pros. Ració.<br />
racionament (pron. raccionament). — pros. Racionament (pron. racionament).<br />
ra<strong>de</strong>re. — idi. Darrere.<br />
ràdio (m.). — morf. cast. Radi (el): segment geomètric // Ràdio (la): abreviació <strong>de</strong> radiotelefonia.<br />
raiadillo. — morf. cast. Vions, milratlles. Ex.: Vestit <strong>de</strong> vions.<br />
raigambre. — morf. cast. Arrelam, relisser // Nissaga, llinatge.<br />
raís. — morf. cast. Arrel (d’una equació, etc.).<br />
rajar-se. — morf. cast. Arronsar-se, <strong>de</strong>sdir-se, cagar-se, acollonir-se, acular-se, fer figa, tornar<br />
arrere, abaixar veles.<br />
rajar-se la fruita. — morf. cast. m. Pellobrir-se, pellpartir–se, pell-trencar-se.<br />
ralea. — morf. cast. Mena, casta, llinatge.<br />
Rambles (passeig <strong>de</strong> Barcelona, etc). — cast. Rambla. Ex.: Anem a la Rambla…<br />
ramillet. — morf. cast. Pom, pomell, ram, toia.<br />
rampló. — morf. cast. Groller, barroer, matusser // Carrincló, xaró.<br />
rana. — morf. cast. Granota.<br />
rango. — morf. cast. Jerarquia, rang.<br />
rapapolvo. — morf. cast. Reny, allisada, arrambatge, repulsa, fregada d’orelles.<br />
raro. — morf. cast. Rar, estrany, rebec, extravagant, extraordinari // Molt poc freqüent // Mancat <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>nsitat (en un gas).<br />
ras. — morf. cast. Setí. Correcte com a adjectiu.<br />
rascacielos, rascacels. — morf. cast. Gratacels.<br />
rasgar. — morf. cast. Esquinçar, esparracar, estripar, esqueixar.<br />
rasgo. — morf. cast. Tret, tirat, gest.<br />
raspa. — morf. cast. Aresta, espina, rapa. Correcte com a minyona <strong>de</strong> servei (vulg.).<br />
rastrer. — morf. cast. Abjecte, vil, roí, serpeta // Rossegant.<br />
rato. — morf. cast. i sem. Estona. Ex.: N’hi ha per a estona. // Niu. Ex.: No li facis cas, que en sap<br />
un niu.<br />
ratonera. — morf. cast. Ratera.<br />
raudal. — morf. cast. Doll, raig, torrentada.<br />
reaci. — morf. cast. Rebec, renitent, tossut.<br />
real. — morf. cast. Reial (<strong>de</strong> rei). Ex.: Palau reial. Correcte en el sentit d’efectiu.<br />
realce. — morf. cast. Relleu, realç.<br />
realesa. — morf. cast. Reialesa.<br />
realisar. — pros. ort. i morf. cast. Realitzar.<br />
reanudar, reanusar. — morf. cast. i f. <strong>de</strong>riv. Reprendre. Ex.: La sessió fou represa a quarts <strong>de</strong> set.<br />
rebassar. — morf. cast. Excedir, ultrapassar.<br />
rebeco. — morf. cast. Rebec.<br />
rebel<strong>de</strong>. — morf. cast. Rebel, rebec.<br />
rebelar-se. — pros. i ort. Rebel·lar-se.<br />
rebentar <strong>de</strong> fart. — morf. cast. m. Fer un pet com una gla (<strong>de</strong> tip).
eblandiment. — morf. cast. i anal. Reblaniment, estovament.<br />
rebor<strong>de</strong>. — morf. cast. Vorell, reforç.<br />
rebossant. — morf. cast. Curull, pletòric.<br />
rebossar. — morf. cast. Vessar, sobreeixir.<br />
rebuscar. — morf. cast. Recercar, resseguir; esgotimar.<br />
rec (en el sentit <strong>de</strong> solc). — sem. Rega. Correcte en el sentit <strong>de</strong> canal per a regar // Reg: acció <strong>de</strong><br />
regar.<br />
recabar. — morf. cast. Recaptar, aconseguir, percebre.<br />
reca<strong>de</strong>r. — morf. cast. Ordinari, missatger.<br />
recado. — morf. cast. Encàrrec, comissió, comanda, avís // Recapte.<br />
recados. — morf. cast. Expressions, records.<br />
recapacitar. — morf. cast. Pensar, rumiar, meditar.<br />
recatat. — morf. cast. Circumspecte, caut, honest, púdic.<br />
recaudació. — morf. cast. Recaptació, aplega.<br />
recaudar. — morf. cast. Recaptar.<br />
recem. — morf. cast. m. Resem.<br />
recent, recién casats. — morf. cast. m. Nuvis, casat novells, nou casats.<br />
recent, recién nascut. — morf. cast. m. Nadó, nou nat.<br />
recent, recién pintat. — morf. cast. m. Pintat <strong>de</strong> nou, pintat <strong>de</strong> fresc.<br />
recibí. — morf. cast. Rebut.<br />
recibidor. — morf. cast. Rebedor.<br />
recibiment. — morf. cast. i anal. Rebuda (f.).<br />
recibo. — morf. cast. Rebut.<br />
recién. — morf. cast. Nou. Ex.: Nounat (nadó), nou casat, nou profés, nouvingut.<br />
recient. — morf. cast. Recent // Novell, primerenc.<br />
recluir. — morf. cast. i anal. Recloure.<br />
recó. — ort. Racó.<br />
recodo. — morf. cast. Colzada, recolzada, reclau.<br />
recolzar. — sem. Prestar suport, <strong>de</strong>fensa, ajudar, fer costat. Correcte en el sentit <strong>de</strong> <strong>de</strong>scansar una<br />
cosa sobre un suport; fig.: basar-se, fonamentar-se.<br />
reconegut. — sem. Agraït, reconeixent (adj). Correcte en el sentit d’i<strong>de</strong>ntificat o donar com a ver,<br />
admès, examinat minuciosament, <strong>de</strong>tingudament.<br />
recòneixer. — sem. Agrair. Sí com a reconeixença o agraïment d’un favor. No és igual dir que hom<br />
reconeix un favor que dir que està reconegut (això darrer al peu <strong>de</strong> la lletra no vol dir res). Correcte<br />
en el sentit <strong>de</strong> veure, adonar-se, conèixer, trobar, i<strong>de</strong>ntificar, admetre, examinar, valorar, acreditar,<br />
assegurar, explorar, recercar; admetre, confessar, consentir…<br />
reconfortament. — morf. cast. i anal. Reconfortació.<br />
recorte. — morf. cast. Retall, retallada.<br />
recortes. — morf. cast. Retalls, retalladures.<br />
recrear els oïdos, les orelles. — morf. cast. m. Satisfer (fruir, ser feliç) <strong>de</strong> sentir-se repetir les<br />
coses o que a hom li repeteixen les coses.<br />
recreo. — morf. cast. Esbargiment, esbarjo, esgambi, recreació, esplai.<br />
recrudèixer. — morf. cast. i anal. Recruar, encruelir-se, refermar, rebrotar.
ectilínea. — morf. cast. Rectilínia.<br />
recuperació. — sem. Restabliment.<br />
recurrir. — morf. cast. Recórrer.<br />
red. — morf. cast. Malla, xarxa, trema // El ret (per als cabells).<br />
redada. — morf. cast. Xarxada, bol, pescada, engalzada // Agafada.<br />
re<strong>de</strong>ntor. — morf. cast. pros. i ort. Re<strong>de</strong>mptor.<br />
redil. — morf. cast. Cleda, pleta, corral.<br />
redon<strong>de</strong>l. — morf. cast. Arena, lliça // Cercle, rotlle.<br />
redondilla. — morf. cast. Quarteta.<br />
reduïble. — morf. cast. i anal. Reductible.<br />
reembols, reembosso. — morf. cast. Reembossament.<br />
reemplaç, reemplaço. — morf. cast. Reemplaçament, lleva (en l’exèrcit).<br />
reemprendre. — morf. cast. i anal. Recomençar, reprendre, tornar-hi.<br />
reenganxe. — morf. cast. Reenganxament.<br />
refajo. — morf. cast. Fal<strong>de</strong>llí.<br />
réfere, refri. — morf. ang. Àrbitre.<br />
reflexar, reflectar. — morf. cast. i anal. Reflectir.<br />
reflexes (com a plural <strong>de</strong>l substantiu i adjectiu masculí reflex). — pl. err. Reflexos. Correcte<br />
com a plural <strong>de</strong> l’adjectiu femení reflexa.<br />
refran. — morf. cast. Refrany, adagi, dita.<br />
refrendar. — morf. cast. Autoritzar, legalitzar.<br />
refrendo. — morf. cast. Legalització, autorització.<br />
refriega. — morf. cast. Batussa, topada.<br />
refundició. — morf. cast. Refosa.<br />
refunfunyar. — morf. cast. Rondinar, remugar.<br />
rega<strong>de</strong>ra. — morf. cast. Regadora.<br />
regalís. — morf. cast. Regalèssia.<br />
regalo. — morf. cast. Regal, present, obsequi.<br />
regató/na. — morf. cast. Regatejador/a.<br />
règimen. — morf. cast. Règim.<br />
registrar. — sem. Regirar, escorcollar (examinar a fons). Correcte en el sentit d’inscriure en un<br />
registre, enregistrar, catalogar.<br />
registre. — sem. Escorcoll. Correcte en el sentit <strong>de</strong> llibre, fitxer, oficina, nivells <strong>de</strong> veu, etc.<br />
regla (la). — gèn. i sem. El regle (instrument per a traçar ratlles rectes). Correcte en el sentit <strong>de</strong><br />
norma <strong>de</strong> gramàtica, etc.<br />
reguera. — sem. Reguerall, regueró.<br />
regustillo. — morf. cast. Regust.<br />
rehens. — idi. Ostatges, rehenes (f. pl.).<br />
rehusar. — morf. cast. Refusar, rebutjar.<br />
reinar. — morf. cast. Regnar.<br />
reine. — morf. cast. m. Regne, reialme.<br />
rejilla. — morf. cast. Reixeta.<br />
relentir. — morf. cast. Alentir, mo<strong>de</strong>rar.
elicari. — morf. cast. Reliquiari.<br />
relinxar. — morf. cast. Renillar, ahinar, arniar, eguinar, cridar.<br />
relinxo. — morf. cast. i idi. Renill.<br />
rellenar. — morf. cast. Farcir, reomplir. Ex.: Olives farci<strong>de</strong>s.<br />
relleno. — morf. cast. Farciment, farcit.<br />
relotge. — pros. i ort. Rellotge.<br />
remanent. — morf. cast. Romanent, resta, residu // Romanalla.<br />
remanso. — morf. cast. Embassada, gors // Calma, gansoneria, flegma.<br />
remate. — morf. cast. Rematada.<br />
remate <strong>de</strong> mercancies. — morf. cast. Rematada (o liquidació final) <strong>de</strong> merca<strong>de</strong>ries.<br />
rematxar. — morf. cast. Reblar.<br />
rematxe. — morf. cast. Rebló // Reblada, rebladura.<br />
remediar. — morf. cast. Remeiar, posar remei.<br />
remendar. — morf. cast. Adobar, apariar, apedaçar.<br />
remerciar. — f. <strong>de</strong>riv. i morf. gal. Regraciar, palesar agraïment.<br />
remiendo, remendo. — morf. cast. Adob, remunta, pedaç, apedaçament.<br />
remilgat. — morf. cast. Posturer, melindrós.<br />
remitir. — morf. cast. i anal. Remetre, trametre.<br />
remitit (v. i m.). — morf. cast. Remès, tramès // Comunicat, nota.<br />
rencilla. — morf. cast. Renyina, rancúnia.<br />
rencor. — morf. cast. pros. i ort. Rancor, rancúnia.<br />
rendija. — morf. cast. Escletxa, esquerda.<br />
rendir. — sem. Minvar, amollar, calmar, reduir. Correcte en el sentit <strong>de</strong> retre, restituir; donar,<br />
produir (tal o tal benefici o utilitat; cansar granment, fatigar).<br />
renegar d’una cosa, etc. — sint. Renegar una cosa, etc.<br />
reno. — morf. cast. Ren.<br />
renta. — morf. cast. Renda.<br />
rentable. — sem. Rendir, produir o reportar beneficis. Ex.: Un bon negoci, rendible. Correcte en el<br />
sentit d’una cosa que es pot rentar.<br />
renumerar. — pros. i ort. Remunerar.<br />
renyir. — morf. cast. i sem. Barallar-se, renyar. Correcte en el sentit <strong>de</strong> rompre l’amistat.<br />
reostat. — pros. Reòstat.<br />
repantigar-se. — morf. cast. Arrepapar-se, repapar-se.<br />
repapat. — idi. Arrepapat.<br />
reparo. — morf. cast. Objecció, remarca, inconvenient, dificultat // Empara (<strong>de</strong>fensa, etc.) // Adob<br />
(restauració, etc.).<br />
reparto, repart. — morf. cast. Repartiment.<br />
repelent. — pros. i ort. Repel·lent.<br />
repente (subst.). — morf. cast. Sobtada.<br />
repentí. — morf. cast. m. Sobtat, sobtós.<br />
repentir–se. — morf. cast. Penedir-se.<br />
repisa, repissa. — morf. cast. Lleixa, relleix.<br />
reposar. — sem. Carregar o omplir <strong>de</strong> combustible un cotxe, etc. Correcte en el sentit <strong>de</strong> tornar a
posar una cosa al seu lloc, o restituir // Donar intermissió a l’activitat o <strong>de</strong>scans // Deixar a si<br />
mateixa perquè es posi, es prengui, etc. // Posar seny (pron.).<br />
reposter. — morf. cast. Reboster // Pastisser.<br />
reposteria. — morf. cast. Rebosteria // Pastisseria.<br />
reptil. — morf. cast. pros. Rèptil.<br />
repuesto. — morf. cast. Rebost, romanent.<br />
repujar. — morf. cast. Repussar, embotir.<br />
repulgo. — morf. cast. Doblec, vora, sobrefil.<br />
requadro. — morf. cast. Quadret // Quadró // Marc, encasament.<br />
requeson. — morf. cast. Brossat, mató.<br />
requetebé. — morf. cat. calc. D’allò més bé, rebé.<br />
requiebro. — morf. cast. Floreta, amoreta.<br />
res. — pros. ort. i sem. Rés (subs. <strong>de</strong> resar). Correcte en un altre sentit.<br />
res (en sentit adverbial, sobretot en frases negatives, sense significar negació total). — sem.<br />
Gens. Ex.: Aquesta nit no he dormit gens. Correcte en el sentit <strong>de</strong> cap cosa, cap quantitat <strong>de</strong> diners,<br />
etc.<br />
resbaladís. — morf. cast. Lliscadís, llisquent // Relliscós.<br />
resbalar. — morf. cast. Relliscar, patinar.<br />
resbalon. — morf. cast. Relliscada.<br />
rescoldo. — morf. cast. Caliu.<br />
resma. — morf. cast. Raima.<br />
respaldar. — morf. cast. i sem. Protegir, donar suport, fer costat…<br />
respaldar-se. — morf. cast. Recolzar-se.<br />
respaldo. — morf. cast. Respatller, espatllera, espatller (d’un seient) // Dors (d’un escrit).<br />
respira<strong>de</strong>ro. — morf. cast. Respirador.<br />
respiro (subs.). — morf. cast. Respir (acció <strong>de</strong> respirar) // Descans, respit (treva, pròrroga).<br />
resplendor (el), resplendor. — gèn. morf. cast. La resplendor.<br />
resquici. — morf. cast. Escletxa.<br />
ressabi. — morf. cast. Regust, sentida // Vici, <strong>de</strong>ix (<strong>de</strong> coses passa<strong>de</strong>s).<br />
ressarcir-se. — morf. cast. Rescabalar-se.<br />
ressucitar. — ort. Ressuscitar.<br />
restanyar. — morf. cast. Estroncar.<br />
resto. — morf. cast. Resta, residu.<br />
resto (el). — morf. cast. i gèn. cost. La resta, el restant.<br />
restos. — morf. cast. Despulles (mortals), romanalles, <strong>de</strong>sferres, <strong>de</strong>ixalles, <strong>de</strong>ixies.<br />
restrenyiment. — sem. Estrenyiment. Correcte en el sentit <strong>de</strong> contracció <strong>de</strong>ls intestins, constipació<br />
intestinal.<br />
resulta ser. — morf. cast. Resulta que, es troba que.<br />
ret. — sem. Xarxa per a pescar, etc. // Conjunt sistemàtic d’agències, etc. Correcte en el sentit <strong>de</strong><br />
xarxa <strong>de</strong> malla per als cabells.<br />
ret (la). — gèn. morf. cast. El ret.<br />
retaguàrdia. — morf. cast. Rereguarda, ressaga.<br />
retaïla. — morf. cast. Tirallonga, renglera.
etama. — morf. cast. Ginesta.<br />
retar. — morf. cast. Reptar, <strong>de</strong>safiar.<br />
retén. — morf. cast. Prevenció // Reforç.<br />
retintín. — morf. cast. Sorna.<br />
retiro. — morf. cast. Retir, recés.<br />
rètol (en el sentit <strong>de</strong> full <strong>de</strong> paper enganxat a una paret, etc.). — sem. Cartell. Correcte com a<br />
inscripció que dóna nom a un establiment, carrer, etc.<br />
retràs. — morf. cast. Retard. Ex.: El tren ve amb retard.<br />
retrassar. — morf. cast. Retardar.<br />
retrato. — morf. cast. Retrat.<br />
retrete. — morf. cast. Comuna, latrina, excusat, bassa, cagadora, secreta, vàter.<br />
retxassar. — morf. cast. Rebutjar, refusar.<br />
retxonxo. — morf. cast. Rodanxó, boterut.<br />
reüsar. — morf. cast. Refusar.<br />
revaloritzar. — morf. cast. Revalorar.<br />
revanxa. — morf. cast. Revenja.<br />
reventar. — morf. cast. pros. i ort. Rebentar, esventrar, crebar, petar, esclatar, esbotifarrar.<br />
reventon. — morf. cast. Rebentada, rebentament.<br />
reverent (com a títol <strong>de</strong> persona digna <strong>de</strong> reverència). — sem. Reverend. Correcte significant<br />
l’actitud <strong>de</strong> mostrar reverència.<br />
Ricardo. — morf. cast. Ricard.<br />
ricatxo. — morf. cast. Ricàs.<br />
ridiculès. — morf. cast. Ridiculesa.<br />
riego. — morf. cast. Reg, regatge. Ex.: El reg artificial.<br />
riel. — morf. cast. Riell // Rail.<br />
rienda. — morf. cast. Regna.<br />
rigodon. — morf. cast. Rigodons.<br />
rínxo. — morf. cast. pros. i ort. Rínxol, rull, ris.<br />
rimbonbant. — morf. Cridaner, ressonant, ostentós, parençós.<br />
ris, risso. — morf. cast. Rull, rínxol.<br />
rissa. — morf. cast. Riure, rialla, broma. Ex.: Film <strong>de</strong> riure, <strong>de</strong> broma. Quin riure! Fer-se un tacó <strong>de</strong><br />
riure.<br />
rissar, rissar-se. — morf. cast. i sem. Arrissar (els cabells, el pèl), rullar, enrinxolar-se, enrullar-se.<br />
Correcte en el sentit <strong>de</strong> disminuir la superfície lliure d’una vela, lligant-ne una part amb els<br />
rissos.<br />
rissuenyo. — morf. cast. Rialler, rioler, somrient.<br />
ristra. — morf. cast. Rest, forc.<br />
rito. — morf. cast. Ritu.<br />
roba i fer (cast.: ropa y hechuras). — morf. cat. calc. Mans i recapte, preu fet <strong>de</strong> mans i recapte.<br />
robo. — morf. cast. Robatori, furt, lladronici.<br />
roce. — morf. cast. Fregament, frec, fregadís.<br />
rocio. — morf. cast. Rosada, rou.<br />
rodaja. — morf. cast. Rodanxa.
odamon. — ort. Rodamón.<br />
Ròdan. — morf. cast. Roine.<br />
rodilleres. — morf. cast. Genolleres.<br />
rodillo. — morf. cast. Corró // Roleu (d’impremta).<br />
Rodrigo. — morf. cast. Ro<strong>de</strong>ric.<br />
rogar. — morf. cast. Pregar.<br />
roindat. — pros. i ort. Roïndat, roïnesa.<br />
rojar. — morf. cast. <strong>de</strong>sfig. Perbocar, vomitar, gitar.<br />
rollo. — morf. cast. Rotlle.<br />
rombo. — morf. cast. Rombe.<br />
rompan filas! — morf. cast. Desarrengleu!<br />
rompecabeces. — morf. cast. Trencaclosques, trencacaps.<br />
rompeoles. — morf. cast. Escullera, rompent.<br />
ropatge. — morf. cast. Vestidura, vestimenta, robada.<br />
ropero. — morf. cast. Rober, guarda-robes.<br />
rosaleda. — morf. cast. Roserar.<br />
rossa. — pros. ort. i sem. Ròssa (cast.: rocín). Correcte en un altre sentit: <strong>de</strong> color groc daurat;<br />
rosada; dona, etc., <strong>de</strong> cabells rossos.<br />
rossadura. — morf. cast. Fregada, refregada // Pelada, rascada.<br />
rosament. — morf. cast. i anal. Fregament, frec // Topada.<br />
rossar. — morf. cast. Fregar, tocar.<br />
rosse. — morf. cast. Fregament, frec, fregadís // Fregada, rascada, pelada.<br />
rossellonenc. — morf. cast. i anal. Rossellonès.<br />
Rossendo, Rosend. — morf. cast. pros. i ort. Rossend.<br />
Rossita. — morf. cast. Roseta, Rosina.<br />
rotllo. — anal. Rotllana, rotlle.<br />
ròtul. — morf. cast. Rètol.<br />
rotulador. — morf. cast. Retolador.<br />
rotulador. — morf. cast. Retolar.<br />
roturar. — morf. cast. Rompre, artigar, emprimar, esbancar.<br />
rudo. — morf. cast. Ru<strong>de</strong> (m. i f.).<br />
rueca. — morf. cast. Filosa.<br />
ruedo. — morf. cast. Rodada, rodament (acció) // Volt (perímetre) // Ferma (d’un vestit) // Estora<br />
(per als peus) // Rotlle o rotllo (qualsevol cosa que n’enrotlla una altra; full <strong>de</strong> paper, pergamí, etc.,<br />
disposat fent volts sobre si mateix o sobre un eix cilíndric; conjunt <strong>de</strong> persones formant cercle, etc.).<br />
ruibardo. — morf. cast. Ruibarbre.<br />
ruïdo. — morf. cast. Soroll, fressa, brogit, renou, xivarri.<br />
ruín. — morf. cast. Roí.<br />
ruina. — pros. i morf. cat. Ruïna.<br />
rumbo. — morf. cast. Rumb.<br />
rumorejar-se. — morf. cast. m. i anal. Córrer la veu, córrer la brama, córrer el rumor, dir-se.
S, s<br />
sàbana. — morf. cast. Llençol.<br />
saber al <strong>de</strong>dillo. — morf. cast. Tenir pel cap <strong>de</strong>ls dits.<br />
saber <strong>de</strong> carretilla. — morf. cast. Saber <strong>de</strong> cor.<br />
saber <strong>de</strong> sobres, sobradament. — morf. cat. Saber sobrerament, saber <strong>de</strong> <strong>de</strong>bò, saber bé, saber<br />
perfectament; massa que ho sé, prou que ho sé. En el sentit estricte <strong>de</strong> saber <strong>de</strong> més o <strong>de</strong> massa, és<br />
ben admissible saber <strong>de</strong> sobres.<br />
saber-ne un rato llarg, saber-la llarga. — morf. cast. m. Saber-ne un niu, saber-se-les totes, saberne<br />
<strong>de</strong> cada mà.<br />
sabi. — pros. ort. i morf. cast. Savi.<br />
sabiduria. — morf. cast. Saviesa, sapiència.<br />
sabiondo. — morf. cast. Saberut, set-ciències.<br />
sablasso. — morf. cast. Cop <strong>de</strong> sabre // Manlleu.<br />
sablejar. — morf. cast. i anal. Manllevar diners (especialment, amb intenció <strong>de</strong> no tornar-los).<br />
sablista. — morf. cast. Manllevador.<br />
saboreig. — morf. cast. i anal. Assaboriment.<br />
saborejar. — morf. cast. i anal. Assaborir.<br />
sabrós. — morf. cast. Saborós, gustós.<br />
sacacorchos. — morf. cast. Llevataps, tirabuixó.<br />
sacamuelas. — morf. cast. Arrencaqueixals.<br />
sacapalos. — morf. cast. Tirabuixó, llevataps.<br />
sacatrapos. — morf. cast. Tiraborra.<br />
sacristia. — morf. cast. Sagristia.<br />
sacudida. — morf. cast. Sotragada, sacsada, batzegada, sacsejada.<br />
sacudir. — morf. cast. Sacsejar, sotragar.<br />
saeta. — morf. cast. Sageta, fletxa // Busca, minutera, agulla (<strong>de</strong>l rellotge) // Cobla breu andalusa.<br />
safreig, safaretx. — pros. i ort. Safareig.<br />
saió. — morf. cast. i anal. Saig, botxí.<br />
salacof. — pros. i ort. Salacot.<br />
salero. — morf. cast. Saler (recipient per a la sal) // Gràcia, aire, sal, picantor, agu<strong>de</strong>sa (enginy<br />
graciós).<br />
salida. — morf. cast. Sortida, eixida // Produir admiració.<br />
salitre. — morf. cast. Salnitre, salpetre.<br />
salmonete. — morf. cast. Moll, roger.<br />
salpicar (cast.: salpicar). — sem. Esquitxar. Correcte en el sentit d’espargir sal o una altra<br />
substància pulverulenta.<br />
saltamontes. — morf. cast. Llagosta, llagost, pregadéu, plegamans.<br />
saltar a la vista. — morf. cast. Saltar als ulls.<br />
saludo. — morf. cast. Salutació, salut.<br />
saludos. — morf. cast. Expressions, records.<br />
salvoconducte, salvoconducte. — morf. cast. Salconduit.<br />
salva<strong>de</strong>ra. — morf. cast. Sorrera, arener.
salvaguàrdia. — morf. cast. Salvaguarda.<br />
salvar el pellejo. — morf. cast. Salvar la pell.<br />
salvetat. — morf. cast. i anal. Descàrrega, excusa, reserva.<br />
salvi’s qui pugui! — morf. cast. m. Campi qui pugui!<br />
salvo (adj.). — morf. cast. Estalvi, estort.<br />
salvo (prep.). — morf. cast. Salvat, salvant, tret <strong>de</strong>, fora <strong>de</strong>, llevat <strong>de</strong>.<br />
salvo error u omisión, s. e. o omissió. — morf. cast. i m. Salvat (o salvant) error o bé omissió.<br />
salvoconducte. — morf. cast. Salconduit, guiatge.<br />
sancadilla. — morf. cast. Traveta.<br />
sàndalo. — morf. cast. Sàndal.<br />
sanfaina. — pros. i ort. Samfaina.<br />
sàngano. — morf. cast. Abellot, abegot, vagarro (mascle <strong>de</strong> les abelles) // Gandul, mandra, vagarro<br />
(sentit figurat).<br />
sangrador. — morf. cast. Sagnador.<br />
sangrar. — morf. cast. Sagnar.<br />
sangria. — morf. cast. Sagnia.<br />
sangrient. — morf. cast. Sangonent.<br />
sanguínea. — morf. cast. Sanguínia.<br />
sanja. — morf. cast. Rasa, fossat, vall (m.).<br />
sanjar, zanjar. — morf. cast. Resoldre, concloure, obviar, liquidar.<br />
sanjar una discussió. — morf. cast. m. Tancar (o matar, liquidar) una discussió.<br />
sano y salvo. — morf. cast. Sa i estalvi.<br />
Sanson. — morf. cast. Samsó.<br />
Sant Cristo. — morf. cast. m. Sant Crist.<br />
Sant Culgat. — pros. Sant Cugat.<br />
Sant Medí. — ort. Sant Medir.<br />
santetat. — morf. cast. i anal. Santedat.<br />
santiguar. — morf. cast. Senyar.<br />
sanya. — morf. cast. Furor, ira, ràbia.<br />
sapiguer. — idi. Saber.<br />
saran<strong>de</strong>jar. — morf. cast. i anal. Sacsejar.<br />
sargento, sargent. — morf. cast. ort. Sergent.<br />
sarampió. — morf. cast. Xarampió.<br />
s’armà la <strong>de</strong> San Quintín. — morf. cast. m. Hi hagué un sagramental (un daltabaix, un <strong>de</strong>sfet).<br />
sarpar. — morf. cast. Salpar.<br />
sarracè. — morf. cast. Sarraí.<br />
sarracina. — morf. cast. Bullanga, escàndol, avalot.<br />
sarro. — morf. cast. Tosca.<br />
sarta. — morf. cast. Enfilall, tirallonga.<br />
sastra. — morf. cast. Sastressa.<br />
sastre remendon. — morf. cast. Sastrinyol, sastrinyoli.<br />
satèlit. — pros. i ort. Satèl·lit.<br />
satinar. — morf. cast. Setinar, ensetinar.
saver. — pros. i ort. Saber.<br />
sàvia. — morf. cast. Saba.<br />
se. — pros. ort. i sem. Sé (<strong>de</strong>l verb saber). Correcte en un altre sentit.<br />
se li veu el plumero. — morf. cast. m. Se li veu la ceba, li veiem la intenció, veure’l venir.<br />
sec. — pros. ort. i sem. Séc (cast.: pliegue). Correcte en un altre sentit.<br />
seca<strong>de</strong>ro. — morf. cast. Assecador, eixugador.<br />
secar. — morf. cast. Assecar, eixugar. (El vent pot assecar o eixugar la terra; però ens eixuguem, no<br />
assequem les mans).<br />
sed. — morf. cast. Set.<br />
se<strong>de</strong>. — morf. cast. Seu.<br />
se<strong>de</strong>nt. — morf. cast. Asse<strong>de</strong>gat, se<strong>de</strong>jant.<br />
segle (pron. seccle). — pros. Segle (pron. seggle).<br />
segon d’abordo, segon d’a bord. — morf. cast. Segon <strong>de</strong> bord.<br />
Segorbe. — morf. cast. Sogorb.<br />
segú. — idi. Segur (a conseqüència <strong>de</strong> la pronunciació).<br />
seguir (en el sentit <strong>de</strong> no <strong>de</strong>ixar <strong>de</strong> fer una cosa, esp. en combinació amb un gerundi). — sem.<br />
Continuar. Ex.: Continua plovent (millor que segueix plovent). Correcte en el sentit d’anar darrere.<br />
seguir la corrent. — morf. cat. m. calc. Seguir la veta.<br />
segundó. — morf. cast. Cabaler, fadristern.<br />
seguro (subs.). — morf. cast. Segur // Assegurança. Ex.: Companyia d’Assegurances.<br />
seguro d’enfermetat. — morf. cast. Assegurança <strong>de</strong> malaltia.<br />
seïsme. — calc. <strong>de</strong>l cast. Sisme.<br />
sellar. — morf. cast. Segellar.<br />
sello. — morf. cast. Segell, timbre postal (d’un document, <strong>de</strong> correus, etc.) // Catxet (mena <strong>de</strong><br />
capseta amb medicament que hom s’empassa).<br />
semàforo. — morf. cast. Semàfor.<br />
sembla ser. — morf. cast. m. Sembla que.<br />
semicorxea. — morf. cast. Semicorxera.<br />
semilla. — morf. cast. Llavor, grana.<br />
sempre em surts amb txirigotes. — morf. cast. m. Sempre em surts amb acudits.<br />
sempre i quan. — morf. cast. m. En el cas que, tota vegada que.<br />
senàs, senassos. — idi. pros. i ort. Senar, senars.<br />
sendal. — sem. Barbes (<strong>de</strong> la ploma). Correcte en el sentit <strong>de</strong> teixit molt transparent <strong>de</strong> fil o seda.<br />
sen<strong>de</strong>s, sendos. — morf cast. i sem. Sengles. Correcte en el sentit <strong>de</strong> viaranys, camins.<br />
s’endugué el que es mereixia (llevar su merecido). — morf. cat. calc. No se’n va anar <strong>de</strong> buit.<br />
senefa. — ort. Sanefa.<br />
seno. — morf. cast. Si, pitrera // Sina // Sinus.<br />
sensatès. — morf. cast. Sensatesa, seny.<br />
sense compte (cast.: sin cuenta). — morf. cat. Sense fi ni compte, sense terme.<br />
sense cuidado. — morf. cast. m. Sense gens <strong>de</strong> compte, amb poca cura (o atenció).<br />
sense encomanar-se ni a Déu ni al diable. — morf. cast. m. Sense pensar-s’hi, sense engaltar.<br />
sense ordre ni concert. — morf. cast. Sense cap ni centener.<br />
sense perill. — sem. Tranquil.
sense to ni so (sin ton ni son). — morf. cast. m. Sense com va ni com ve, sense solta ni volta, sense<br />
cap ni centener, barrim-barram.<br />
sense un quarto, sense cap quarto. — vulg. cat. Amb la roba <strong>de</strong> l’esquena.<br />
sentada. — morf. cast. Asseguda // Assentada.<br />
sentar. — morf. cast. Seure // Assentar.<br />
sentar bé dir una cosa. — morf. cast. m. Escaure <strong>de</strong> dir una cosa, fer (o no fer) per a qui la diu.<br />
sentar bé un aliment. — morf. cast. m. Assentar-se (o posar-se) bé un aliment.<br />
sentar bé un pentinat. — morf. cast. m. Anar bé (o escaure) un pentinat.<br />
sentar càtedra. — morf. cast. Acreditar-se.<br />
sentar malament <strong>de</strong> fer una cosa. — morf. cast. m. Desagradar, molestar, prendre’s malament, etc.<br />
sentar plaça <strong>de</strong>. — morf. cast. m. Establir-se <strong>de</strong>, ocupar plaça <strong>de</strong>.<br />
sentar-se. — morf. cast. Asseure’s, seure. Ex.: Po<strong>de</strong>u seure, estan asseguts.<br />
sentir (posant-hi atenció). — sem. Escoltar. Correcte significant oir, i en molts <strong>altres</strong> sentits.<br />
sentir les campanes i no saber d’on. — morf. cast. m. Sentir el vent i no saber <strong>de</strong> quin torrent.<br />
senyal (la). — gèn. cast. El senyal.<br />
senyalar. — morf. cast. i sem. Assenyalar, mostrar, indicar. Correcte en el sentit <strong>de</strong> fer o posar un<br />
senyal, marcar.<br />
senyaler. — sem. Capdavanter.<br />
senyer/a (en el sentit <strong>de</strong> rellevant). — sem. Cabdal, rellevant, as-senyalat, capdavanter… Senyera:<br />
correcte en el sentit <strong>de</strong> estendard, ban<strong>de</strong>ra.<br />
senyes. — sem. Adreça. Correcte en el sentit <strong>de</strong> característiques o trets <strong>de</strong> la persona la<br />
coneixença <strong>de</strong>ls quals pot servir per a reconèixer-la.<br />
senyorial. — morf. cast. Senyorívol.<br />
senyorio. — morf. cast. Senyoriu.<br />
senzillès. — morf. cast. Senzillesa.<br />
sèptim. — morf. cast. Setè.<br />
sepulturer. — morf. cast. Fosser, enterramorts.<br />
sequàs. — ort. Sequaç, partidari.<br />
seqüel·la. — pros. i ort. Seqüela, ròssec.<br />
seqüestrar, secuestrar. — morf. cast. Segrestar, capturar, raptar.<br />
seqüestro. — morf. cast. Segrest.<br />
sequetat. — morf. cast. i anal. Sequedat.<br />
seguia. — morf. cast. Eixut, secada, seca.<br />
sequillo. — morf. cast. Secall.<br />
sèquit. — morf. cast. Seguici, acompanyament.<br />
ser <strong>de</strong>l sol que més calenta (o escalfa). — morf. cast. m. Fer tots els papers <strong>de</strong> l’auca, fer cara a tot<br />
vent, cercar només la conveniència.<br />
serè (subs.). — sem. Serena, sereni; guardabarri; aclarida. Correcte en el sentit <strong>de</strong> cap clar, (adj.).<br />
serenar. — morf. cast. Asserenar.<br />
sereno. — morf. cast. Serè, clar // Serena, aclarida, serení // Guardabarri.<br />
sèrio. — morf. cast. Seriós, formal.<br />
serós/sa (semblant a la cera). — ort. i sem. Cerós/osa. Correcte referint-se al sèrum.<br />
serrín. — morf. cast. Serradures.
servidumbre. — morf. cast. Servei // Servitud.<br />
servilleta. — morf. cast. Tovalló.<br />
sesgo. — morf. cast. Esbiaixat // Gest greu // Biaix // Carés, jaient (d’un negoci, etc.).<br />
sessut. — morf. cast. Assenyat, reflexiu.<br />
seta. — morf. cast. Bolet.<br />
seu. — pros. ort. i sem. Sèu (subs.) (greix). Correcte en un altre sentit.<br />
sext/a. — morf. cast. Sisè/ena. Ex.: El sisè <strong>de</strong> batxillerat. Correcte en el sentit <strong>de</strong> sexta <strong>de</strong> l’ofici<br />
eclesiàstic i interval musical.<br />
sha. — morf. cast. Xa.<br />
s’ha acabat el que es donava. — morf. cast. m. S’ha acabat el bròquil.<br />
sherif. — morf. ang. Xerif.<br />
si. — sem. Sí (afirmatiu). Correcte en uns <strong>altres</strong> sentits.<br />
si acàs. — morf. cast. modif. Si <strong>de</strong> cas, si més no, si per cas, si per ventura.<br />
sí, és allí (contestant a una pregunta com: X és al <strong>de</strong>spatx?, o hi ha anat?) — sint. Sí, hi és. Hi és.<br />
Sí.<br />
si fa el cas. — sint. Si fa al cas.<br />
si no (com a conjunció adversativa). — sem. ort. Sinó.<br />
siesta. — morf. cast. Migdiada, sesta.<br />
sifon. — morf. cast. Sifó.<br />
sigil. — morf. cast. Reserva, secret.<br />
sigilós. — morf. cast. Reservat, callantívol.<br />
sigle. — morf. cast. Segle.<br />
signo. — morf. cast. Signe.<br />
siguent. — anal. Essent, sent.<br />
sigui la que sigui. — sint. Sigui quina sigui.<br />
sigut. — anal. Estat.<br />
sílaba. — pros. i ort. morf. cast. Síl·laba.<br />
silla. — morf. cast. Sella, cadira.<br />
siller. — morf. cast. Sellet.<br />
silleria. — morf. cast. Cadiratge // Cadiram // Carreus.<br />
sillín. — morf. cast. Selló, seient (<strong>de</strong> bicicleta).<br />
silló. — morf. cast. Butaca, poltrona, cadira <strong>de</strong> braços.<br />
silo. — morf. cast. Sitja.<br />
silogisme. — pros. i ort. Sil·logisme.<br />
sima. — morf. cast. Avenc, cingle.<br />
simulacro. — morf. cast. Simulacre.<br />
simultànea. — morf. cast. Simultània.<br />
simultanejar. — morf. cast. i anal. Fer dues o més coses alhora.<br />
sin embargo. — morf. cast. i loc. No obstant això, amb tot, així i tot, malgrat tot, tanmateix,<br />
nogensmenys, però (no inicial).<br />
síndrome (el). — gèn. cast. La síndrome.<br />
siniestro. — morf. cast. Sinistre.<br />
sinnúmero. — morf. cast. Sens nombre.
síntoma. — morf. cast. pros. i ort. Símptoma.<br />
sintomàtic. — morf. cast. Simptomàtic.<br />
sinvergüensa. — morf. cast. Poca-vergonya, <strong>de</strong>svergonyit, <strong>de</strong>scarat.<br />
siquiera. — morf. cast. i loc. Almenys, si més no (adv.). Tan sols // Encara que, baldament (conj.).<br />
Sírio. — morf. cast. Sírius.<br />
sisseig. — morf. cast. i anal. Xiu-xiu, xiuxiueig.<br />
sissejar. — morf. cast. i anal. Xiuxiuar, xiuxiuejar.<br />
siti. — morf. cast. Setge.<br />
sitiar. — morf. cast. Assetjar, assitiar.<br />
sixanta. — pros. i ort. Seixanta.<br />
Sixto. — morf. cast. Sixte.<br />
so capa <strong>de</strong>. — morf. cast. Sota capa <strong>de</strong>.<br />
so pena <strong>de</strong>. — morf. cast. Sota pena <strong>de</strong> (jurídicament), si no vols exposar-te a (o que), amb el perill<br />
<strong>de</strong>.<br />
so pretext <strong>de</strong>. — morf. cast. m. Sota pretext <strong>de</strong>, amb el pretext <strong>de</strong>.<br />
sobaco. — morf. cast. Aixella.<br />
sobat. — morf. cast. Masegat.<br />
soberà, soberano. — morf. cast. Sobirà.<br />
soberbi. — morf. cast. Soberg, superb, superbiós.<br />
sobèrbia. — morf. cast. Supèrbia, sobergueria.<br />
soborn. — morf. cast. Suborn, subornament.<br />
sobornar. — morf. cast. Subornar, ensibornar.<br />
sobre les onze. — sint. Cap a les onze.<br />
sobre tot. — morf. cast. m. Sobretot.<br />
sobressalt. — ort. Sobresalt.<br />
sobressada. — ort. Sobrassada.<br />
sobressalient. — morf. cast. Sobresortint, benmereixent // Excel·lent (qualificació d’estudis).<br />
sobresseir. — morf. cast. i anal. Sobreseure.<br />
sobresortir. — sem. Sobreeixir.<br />
sobretodo. — morf. cast. Abric.<br />
só (referint-se a sensació percebuda per l’orella). — sem. ort. So. Correcte com a forma verbal<br />
<strong>de</strong> ésser.<br />
soc (<strong>de</strong>l verb ésser). — pros. ort. i sem. Sóc. Correcte en el sentit <strong>de</strong> tros <strong>de</strong> saca o esclop.<br />
socarron. — morf. cast. Plaga, garneu, sorneguer.<br />
socavar. — morf. cast. Soscavar.<br />
socorro. — morf. cast. Socors, auxili. Ex.: Casa <strong>de</strong> socors.<br />
socorro! — morf. cast. Auxili!<br />
sofisme. — ort. Sofisma.<br />
sofocar. — morf. cast. i ort. Sufocar.<br />
sofoco. — morf. cast. Sufocació.<br />
sòl (referint-se a l’astre solar o com adjectiu in<strong>de</strong>finit). — sem. ort. Sol. Correcte referint-se a<br />
terreny.<br />
solapat. — morf. cast. Sorneguer, garneu, cautelós.
soldat d’a cavall. — arc. Soldat <strong>de</strong> cavall.<br />
solera. — morf. cast. Prestigi, renom.<br />
soletat. — f. <strong>de</strong>riv. morf. cast. i anal. Soledat, solitud, aïllament.<br />
solicitar. — pros. i ort. Sol·licitar.<br />
solidès. — morf. cast. Soli<strong>de</strong>sa, fermesa.<br />
sols faltaria! — morf. cat. calc. Només caldria!, no caldria sinó!, només faltaria! (o reforça<strong>de</strong>s amb<br />
el pronom això al darrere), bona fóra que.<br />
solteron, colleró, solterona. — morf. cast. Conco, renoc, fadrí vell; conca, fadrina vella,<br />
celibatària.<br />
soltura. — morf. cast. Soltera, <strong>de</strong>seiximent.<br />
solventar. — morf. cast. Resoldre una dificultat o un afer, solucionar.<br />
solzament. — f. <strong>de</strong>riv. i pros. i ort. Solament, sols, només.<br />
somatén, somatent. — morf. cast. i ort. Sometent.<br />
sombra. — morf. cast. Ombra // Solta, gràcia.<br />
sombrerer. — morf. cast. Capeller, barretaire, barreter.<br />
sombrerera. — morf. cast. Capellera.<br />
sombreria. — morf. cast. Capelleria.<br />
sombrero. — morf. cast. Barret, capell.<br />
sombrero <strong>de</strong> tres picos. — morf. cast. Capell <strong>de</strong> tres corns.<br />
sombrilla. — morf. cast. Ombrel·la, para-sol.<br />
sometre. — anal. Sotmetre.<br />
son, sonido. — idi. morf. cast. So.<br />
son (la). — gèn. i sem. El son (acte <strong>de</strong> dormir). Ex.: Un son reparador. // La son (ganes <strong>de</strong> dormir).<br />
Ex.: Tenir molta son. // El somni (imatges que ocorren durant el son).<br />
son (<strong>de</strong>l verb ésser). — ort. i sem. Són. Correcte en tots <strong>altres</strong> sentits.<br />
sonajero. — morf. cast. Bergansí, sonall, zing-zing.<br />
sonar-se. — morf. cast. Mocar-se.<br />
soneto. — morf. cast. Sonet.<br />
sonido. — morf. cast. So.<br />
sonrís, sonrissa. — morf. cast. Somriure, somrís.<br />
sonrosat. — morf. cast. Rosat.<br />
sonsacar. — morf. cast. Sostreure.<br />
soplar. — morf. cast. Bufar.<br />
soplet, soplete. — morf. cast. Bufador.<br />
soport. — ort. Suport.<br />
soportar. — ort. Suportar, tolerar, sofrir.<br />
sorbo. — morf. cast. Glop, xarrup, xarrupada.<br />
sor<strong>de</strong>ra. — morf. cast. Sor<strong>de</strong>sa, sordària, sordor.<br />
sordidès. — morf. cast. Sordi<strong>de</strong>sa.<br />
sordmut. — ort. Sord-mut.<br />
sorgir. — idi. i sem. Sargir (p. ex. els mitjons). Correcte en sentit <strong>de</strong> brollar, alçar-se, aparèixer.<br />
sortidor <strong>de</strong> gasolina (o poste). — morf. cast. m. Gasolinera, estació assortidora <strong>de</strong> gasolina.<br />
sortir <strong>de</strong> casilles. — morf. cast. m. Sortir <strong>de</strong> fogó (o <strong>de</strong> test), sortir <strong>de</strong> polleguera (perdre la
continença, esp., per ira).<br />
sortir <strong>de</strong> mare (fig.). — morf. cast. m. Sortir <strong>de</strong> polleguera, exasperar-se.<br />
sortir (o treure) <strong>de</strong> quici. — morf. cast. m. Sortir (o treure) <strong>de</strong> polleguera, exasperar.<br />
sospetxa. — morf. cast. Sospita.<br />
sospetxar. — morf. cast. Sospitar.<br />
sospetxós. — morf. cast. Sospitós.<br />
sossego. — morf. cast. Tranquil·litat, quietud, assossec.<br />
sosso. — morf. cast. Fat, insípid, <strong>de</strong>ssaborit, insuls // Sonso, moix. Ex.: Sopa fada.<br />
sosté, sostén, sostens. — morf. cast. Sostenidors, suspensoris (per als pits) // Sosteniment,<br />
manteniment.<br />
sostenido. — morf. cast. Sostingut (<strong>de</strong>l verb sostenir. Concretament, una nota musical mig to més<br />
alta, o bé el signe que ho indica) // Diesi (només el signe musical).<br />
sostenir. — sem. Mantenir, celebrar una entrevista. Correcte en el sentit <strong>de</strong> resistir, ajudar,<br />
<strong>de</strong>fensar…<br />
sota el prisma. — morf. cast. m. Des <strong>de</strong>l punt <strong>de</strong> vista, <strong>de</strong>l punt <strong>de</strong> vista.<br />
sòtano. — morf. cast. Soterrani.<br />
sotsdirector. — ort. Sotsdirector.<br />
standard. — ort. Estàndard.<br />
subasta. — ort. Subhasta.<br />
súbit. — morf. cast. Sobtat.<br />
sublevar-se. — morf. cast. Insurgir-se, revoltar-se, rebel·lar-se.<br />
subsanar. — morf. cast. Esmenar, reparar, resoldre.<br />
substracció. — morf. cast. Sostracció // Subtracció.<br />
substreure. — morf. cast. m. Sostreure.<br />
subterrànea. — morf. cast. Subterrània.<br />
sucedani. — morf. cast. Succedani.<br />
sucés. — morf. cast. pros. i ort. Succés, es<strong>de</strong>veniment, fortuïtat.<br />
sucessió. — morf. cast. Successió.<br />
sucessor. — morf. cast. Successor.<br />
sucint. — morf. cast. pros. i ort. Succint.<br />
súcio! — morf. cast. Brut!, potiner!<br />
suelto. — morf. cast. Solt, <strong>de</strong>ixat anar, escadusser // Canvi // Gasetilla.<br />
suero. — morf. cast. Xerigot // Sèrum.<br />
sufragànea. — morf. cast. Sufragània.<br />
suggerència. — morf. cast. Suggeriment.<br />
suggestionable. — morf. cast. Suggestible.<br />
suggestiva (pron. sugestiva). — pros. Suggestiva (pron. suggestiva).<br />
sultan. — morf. cast. Sultà, soldà.<br />
suma i segueix. — morf. cast. m. Ròssec, suma que segueix.<br />
sumament. — morf. cast. Summament.<br />
sumergir. — morf. cast. Submergir.<br />
sumi<strong>de</strong>ro. — morf. cast. Albelló, colador, clavegueró, bunera, embornal.<br />
suministrar. — morf. cast. i anal. Fornir, subministrar.
suministres. — morf. cast. i anal. Provisions, proveïment, subministrament.<br />
sumissió. — morf. cast. Submissió.<br />
suntuós. — morf. cast. pros. i ort. Sumptuós.<br />
sunxo, zunxo. — morf. cast. Abraçadora.<br />
sunyer. — idi. pros. i ort. Somier.<br />
suor (el). — gèn. cast. La suor.<br />
suplicio <strong>de</strong> Tàntalo. — morf. cast. Suplici <strong>de</strong> Tàntal.<br />
supuesto, supost. — morf. cast. m. Supòsit // (adj.): Suposat.<br />
sur. — morf. cast. Sud.<br />
surcar. — morf. cast. Solcar.<br />
surgir. — morf. cast. Sorgir, brollar.<br />
surt (cast.: surto). — morf. cast. Ancorat.<br />
surtit, surtido. — morf. cast. Assortit, proveït (adj.) // Assortiment (subs.).<br />
suspirar. — morf. cast. Sospirar.<br />
sussurrar. — morf. cast. Xiuxiuejar, murmurar, remorejar.<br />
sustent, sustento. — morf. cast. Suport, ajut // Aliment, manteniment.<br />
sustituir. — morf. cast. Substituir.<br />
susto. — morf. cast. Esglai, ensurt, espant, sobresalt.<br />
sutano. — morf. cast. Un tal, en tal.<br />
sutil. — morf. cast. Subtil.<br />
svàstica. — morf. ang. Esvàstica.
T, t<br />
tabaco. — morf. cast. Tabac.<br />
tabarra. — morf. cast. Murga, lata.<br />
tabic. — morf. cast. Envà, tempanell.<br />
tabla. — morf. cast. Taula, tauló, post.<br />
tablado. — morf. cast. Empostissat, cadafal, estrada.<br />
tablero. — morf. cast. Tauler, escaquer, maurador (<strong>de</strong> forner). Ex.: Un tauler d’anuncis, un tauler<br />
d’escacs o <strong>de</strong> dames (escaquer).<br />
tablero, taula d’ajedrès. — morf. cast. Escaquer.<br />
tablilla. — morf. cast. Tauleta (pastilla, etc.) // Taula, tauler (d’anuncis, etc.).<br />
tabló d’anuncis. — morf. cast. m. Tauler d’anuncis, cartellera.<br />
taburet. — morf. cast. Tamboret, escambell.<br />
tac, taco (referint-se al calendari <strong>de</strong> paret). — sem. Calendari, bloc. Correcte en el sentit <strong>de</strong> tros<br />
<strong>de</strong> fusta.<br />
tacanyeria. — morf. cast. Gasiveria, mesquinesa, ranciesa, ganyoneria.<br />
tacanyo, tacany. — morf. cast. Gasiu, coquí, ranci, rata, mesquí, escanya-rals.<br />
taco. — morf. cast. Tac (tros <strong>de</strong> fusta) // Embrolla, embolic, garbuix, embull // Jurament, renec,<br />
blasfèmia, grolleria.<br />
tacto. — morf. cast. Tacte.<br />
tal i qual. — morf. cast. Tal i tal.<br />
tal o qual. — morf. cast. Tal o tal.<br />
tal per a qual. — morf. cast. m. L’un per a l’altre, són tap i car-bassa.<br />
tal vegada (cast.: tal vez). — morf. cast. Potser, per ventura.<br />
taladradora. — morf. cast. Perforadora.<br />
taladrar. — morf. cast. Trepar, perforar.<br />
tallada (referint-se al pa). — sem. Llesca.<br />
tallo. — morf. cast. Tronc, tija, tany // Plançó.<br />
tamany, tamanyo. — morf. cast. Mida, grandària, dimensions // Format.<br />
tambalejar-se. — morf. cast. i anal. Tentinejar, trontollar, fer tentines, balancejar-se, trontollejar.<br />
tamborella. — idi: pros. i ort. Tombarella.<br />
tamborino. — morf. cast. Tamborí. Correcte com a nom <strong>de</strong> planta.<br />
tampon. — morf. cast. Tampó.<br />
tan campant. — morf. cast. Tan content, ben alegre, satisfet, trempat.<br />
tan <strong>de</strong> bo. — ort. Tant <strong>de</strong> bo.<br />
tancar el bec (cast.: cerrar el pico). — morf. cat. calc. Callar, fer moixoni, muts i a la gàbia.<br />
tanque. — morf. cast. Tanc.<br />
tant més quan. — sint. Tant més que.<br />
tanteig. — morf. cast. i anal. Tempteig, provatura // Resultar, nombre <strong>de</strong> punts.<br />
tantejar. — morf. cast. i anal. Temptejar, provar.<br />
tanto (subs.). — morf. cast. Punt (en els jocs).<br />
tapete. — morf. cast. Tapet, cobretaula.<br />
tapissar. — morf. cast. Entapissar.
taponera. — morf. cast. Tapera.<br />
tapujo. — morf. cast. Embut, dissimulació, tapabruts.<br />
tarambana. — morf. cast. Capsigrany, flasc, baliga-balaga.<br />
taralejar. — pros. i ort. Taral·lejar.<br />
tarantela. — pros. i ort. Tarantel·la.<br />
tarea. — morf. cast. Tasca, taleia, labor.<br />
targetero. — morf. cast. Targeter.<br />
tarja. — sem. Targeta.<br />
tarro. — morf. cast. Pot, terrina.<br />
tarta. — morf. cast. Coca, pastís.<br />
tàrtaro. — morf. cast. Tàrtar // Tartrà.<br />
tarugo. — morf. cast. Tascó // Guimbarro // Estafa.<br />
tasca. — sem. Taverna, cau. Correcte en el sentit <strong>de</strong> feina.<br />
tassa. — sem. Taxa, mesura, mida. Correcte com a recipient.<br />
tassar. — morf. cast. Taxar.<br />
tatarabuelo. — morf. cast. Rebesavi.<br />
tataranieto. — morf. cast. Rebesnét.<br />
tate! — morf. cast. Vaja!, vet aquí!, ara hi caic!<br />
tatxar. — morf. cast. Ratllar, esborrar, passar ratlla // Titllar. Ex.: L’han titllat <strong>de</strong> revolucionari.<br />
També significa en català: tallar un tros (d’un meló, síndria, etc.) per comprovar la seva qualitat<br />
abans <strong>de</strong> comprar-lo, etc. // Taxar.<br />
taxis (sing.). — morf. cast. Taxi.<br />
te. — ort. i sem. Té (<strong>de</strong>l verb tenir). Correcte en uns <strong>altres</strong> sentits.<br />
té que ser. — morf. cast. Cal. Ha <strong>de</strong> ser.<br />
teatro, teiatro. — morf. cast. Teatre.<br />
teclado. — morf. cast. Teclat.<br />
tejanos. — morf. cast. Texans.<br />
tejemaneje. — morf. cast. Manifasseria, tripijoc.<br />
telaranya. — morf. cast. Teranyina.<br />
telefen. — idi. Telèfon.<br />
telefonar-lo. — sem. Telefonar-li.<br />
telefonejar. — morf. cast. i anal. Telefonar. Ex.: Li haurem <strong>de</strong> telefonar.<br />
telèfono. — morf. cast. Telèfon.<br />
telègrafo. — morf. cast. Telègraf.<br />
telègrama. — morf. cast. pros. Telegrama.<br />
telur. — pros. i ort. Tel·lur.<br />
temblor. — morf. cast. Tremolor, tremolament.<br />
temerós. — morf. cast. Temorós, temorenc.<br />
templança. — morf. cast. Temprança, temperància.<br />
temptar. — morf. cast. Temperar (assuaujar, mo<strong>de</strong>rar) // Trempar (l’acer, el cristall, un instrument,<br />
etc.).<br />
temptat. — morf. cast. Temperat.<br />
temple. — morf. cast. Tremp // Fermesa, empenta.
temporari. — sem. Temporer.<br />
temptejar. — morf. cast. i anal. Palpar.<br />
ten<strong>de</strong>dor. — morf. cast. Estenedor.<br />
tenedor. — morf. cast. Tenidor // Forquilla.<br />
tenedor <strong>de</strong> llibres. — morf. cast. Tenidor <strong>de</strong> llibres, comptable.<br />
teneduria. — morf. cast. Tenidoria.<br />
tenència. — morf. cast. Tinència (càrrec) // Tinença.<br />
teneria. — morf. cast. Adobaria, blanqueria.<br />
tenir agalles. — morf. cast. m. Tenir pretensions (o fums), tenir valor, veure’s en cor, tenir empenta.<br />
tenir algú fregit. — morf. cast. calc. Molestar molt (o reiteradament), estar cansat <strong>de</strong>…<br />
tenir algun reparo. — morf. cast. m. Tenir un res a dir, tenir-hi res a dir.<br />
tenir àngel. — morf. cast. m. Ser graciós, ser simpàtic, ésser angelical.<br />
tenir bones traga<strong>de</strong>res. — morf. cast. Tenir un bon davallant, tenir la mànega ampla.<br />
tenir cara <strong>de</strong> pocs amics. — morf. cat. calc. Tenir mala ganya.<br />
tenir cuidado, anar amb cuidado. — morf. cast. m. Tenir esment, tenir ull, tenir compte, parar<br />
compte, tenir (o posar) cura.<br />
tenir <strong>de</strong>. — morf. cast. calc. Haver <strong>de</strong>.<br />
tenir en poc. — morf. cat. calc. Menysprear, menysestimar, menysvalorar, menystenir.<br />
tenir mala pata. — morf. cast. m. Tenir mala sort.<br />
tenir molts fueros. — morf. cast. m. Sentir-se valent, cridar molt, fer l’home.<br />
tenir que. — sint. Haver <strong>de</strong>, caldre.<br />
tenir-s’hi <strong>de</strong> (pensar…), tenir-s’ho <strong>de</strong> (pensar…), tenir-s’ho que (pensar…). — morf. cast.<br />
Haver-s’ho <strong>de</strong> (pensar…).<br />
tenir tard (pensant en fer tard). — morf. cat. calc. Tenir (o portar) pressa, fer tard.<br />
tenir un buit a l’estómac. — morf. cast. m. Tenir mal <strong>de</strong> cor.<br />
tenir un prompte, tenir un pronto. — morf. cast. m. Tenir un impuls.<br />
tenir un rasgo (o un bon rasgo). — morf. cast. m. Tenir un bon gest, accionar generosament (o<br />
noblement).<br />
tenir-se-les. — morf. cast. Haver-se-les.<br />
tenòrio. — morf. cast. Galantejador.<br />
tensar. — morf. cast. pros. i ort. Tesar, tibar.<br />
tentació. — morf. cast. Temptació.<br />
tentempié. — morf. cast. Refrigeri, queixalada // Saltamartí.<br />
tentetiesso. — morf. cast. Saltamartí.<br />
terc, terco. — morf. cast. Obstinat, tossut, porfidiós, caparrut, testarrut, rebec, enterc.<br />
terciar. — morf. cast. Intervenir, tercerejar.<br />
terme mig (cast.: término medio). — morf. cat. mal calc. Terme mitjà.<br />
termòmetro. — morf. cast. Termòmetre.<br />
ternera. — morf. cast. Ve<strong>de</strong>lla.<br />
ternura. — morf. cast. Tendresa, tendror.<br />
terquedat. — morf. cast. i anal. Obstinació, tossu<strong>de</strong>ria, tossu<strong>de</strong>sa, entestament, entossudiment.<br />
terremoto. — morf. cast. Terratrèmol.<br />
terreno. — morf. cast. Terreny, terrer // Terrenal.
terron. — morf. cast. Terròs.<br />
ters. — morf. cast. Net, llis, polit, brunyit.<br />
Teruel. — morf. cast. Terol.<br />
tesis. — morf. cast. Tesi.<br />
tesorer. — morf. cast. Tresorer.<br />
tesoreria. — morf. cast. Tresoreria.<br />
tesson. — morf. cast. Tremp, energia.<br />
testarut. — morf. cast. Testarrut, tossut, porfidiós.<br />
testic, testigo. — morf. cast. Testimoni.<br />
testícul. — morf. cast. i anal. Testicle, genital, botó // vulg.: Ou, colló.<br />
testimoniar. — sem. Testificar (provar alguna cosa amb documents o testimonis). Correcte en el<br />
sentit <strong>de</strong> mostrar manifestament alguna cosa.<br />
tetilla. — morf. cast. Mugró, mamil·la (<strong>de</strong> la mamella) // Tetina (d’un biberó).<br />
tetxo. — morf. cast. Sostre, tramada // Trespol.<br />
texte. — morf. cast. i anal. Text.<br />
textil. — pros. i ort. Tèxtil. Ex.: La indústria tèxtil.<br />
tibi. — morf. cast. Tebi.<br />
tiburó, tiburon. — morf. cast. Tauró // Marraix.<br />
tiento. — morf. cast. Esma, pols, tacte, tempteig.<br />
tiesso. — morf. cast. Ert, encarcarat, enterc // Tes // Tibat.<br />
tiesso com un all. — morf. cat. mig calc. Test (o tibat) com un rave.<br />
tiesto. — morf. cast. Torreta, test.<br />
tiet. — morf. cast. Onclet.<br />
tifon. — morf. cast. Tifó.<br />
tila. — pros. i ort. Til·la.<br />
tildar. — morf. cast. Titllar.<br />
til<strong>de</strong>. — morf. cast. Titlla, senyal // Tara.<br />
tilo. — morf. cast. Til·ler, tell, tília.<br />
timar, donar el timo. — morf. cast. m. Enganyar, estafar, engalipar, ensarronar.<br />
timo. — morf. cast. Estafa.<br />
timon. — morf. cast. Timó.<br />
tindre, tinguer. — idi. Tenir.<br />
tinglado. — morf. cast. Cobert // Tarima // Combina, embolic. Ex.: No sé com se l’ha fet, aquest<br />
embolic.<br />
tino. — morf. cast. Esma, esme (aptesa a obrar maquinalment) // Lluc, encert. Ex.: Amb quin encert<br />
ho has preparat! // Seny, sen<strong>de</strong>ri. Ex.: Cal fer les coses amb seny.<br />
tio, tiu. — morf. cast. Oncle // Individu, peça. Ex.: Quina peça!<br />
tipo. — morf. cast. Tipus.<br />
tira i afluixa. — morf. cast. m. Estira i arronsa.<br />
tirants (adj.). — morf. cast. Tibants, rígids // Elàstics.<br />
tirar. — morf. cast. i sem. Llençar, <strong>de</strong>sprendre’s // A tot tirar però com a màxim // Tirar <strong>de</strong>, tira i<br />
afluixa. Correcte en <strong>altres</strong> accepcions: Arriar, arrossegar, estirar, sirgar // Atreure, agradar //<br />
Imprimir // Dirigir-se, encaminar–se // Durar, resistir, aguantar // Moure, estendre, tapar, interceptar,
aspirar (un conducte), projectar, disparar, etc.<br />
tirar <strong>de</strong> llarg. — morf. cast. m. Tirar <strong>de</strong> veta, grapejar, anar en gran, no mirar prim, abillar-la.<br />
tirar la capa al toro. — morf. cast. m. Jugar-se el tot pel tot.<br />
tirar malediccions. — morf. cast. m. Dir (engegar, llançar…) malediccions.<br />
tirilla. — morf. cast. Tireta, llenca.<br />
tiritar. — morf. cast. Tremolar.<br />
tiro. — morf. cast. Tret, tir.<br />
tiro <strong>de</strong> pitxon. — morf. cast. Tir <strong>de</strong> colom.<br />
tirolenc. — morf. cast. i anal. Tirolès.<br />
tiron. — morf. cast. Estirada.<br />
tisna. — morf. cast. Sutge.<br />
tisnar. — morf. cast. Emmascarar.<br />
títeres. — morf. cast. Titelles, putxinel·lis.<br />
titilar. — pros. i ort. Titil·lar.<br />
Tito. — morf. cast. Titus.<br />
tivat. — pros. i ort. Tibat.<br />
toalla. — morf. cast. Tovallola.<br />
tobillo. — morf. cast. Turmell, garró.<br />
toc <strong>de</strong> clarín. — morf. cast. m. Clarinada.<br />
tocado. — morf. cast. Pentinat.<br />
tocar a (trans.). — sint. Tocar. Correcte en el sentit intransitiu com: Amb el cap toco al sostre;<br />
tocar <strong>de</strong> peus a terra.<br />
tocinaire, tossinaire. — morf. cast. i anal. Cansala<strong>de</strong>r.<br />
tocineria. — morf. cast. Cansala<strong>de</strong>ria.<br />
tocino, tossino. — morf. cast. Porc, garrí, truja (f.) // Cansalada, carn <strong>de</strong> porc.<br />
toldo. — morf. cast. Tendal, vela, cobert, envelat.<br />
tolva. — morf. cast. Tremuja, gronsa.<br />
toma. — morf. cast. Presa, dosi.<br />
tomillo. — morf. cast. Farigola, timó.<br />
tomo. — morf. cast. Tom, volum.<br />
tonelada. — morf. cast. Tona.<br />
tonelatge. — morf. cast. i anal. Tonatge.<br />
toneler. — morf. cast. Boter.<br />
tono. — morf. cast. To.<br />
tonteria. — morf. cast. Beneiteria, estultícia, ximpleria // Bajanada, rucada, bestiesa.<br />
tonto. — morf. cast. Babau, enze, beneit, liró, ruc, ximple, pallús, capsigrany, met.<br />
tomo <strong>de</strong> capirote. — morf. cast. Beneit <strong>de</strong>l cabàs.<br />
topacio. — morf. cast. Topazi.<br />
tope. — morf. cast. Topall // Capdamunt.<br />
topo. — morf. cast. Talp.<br />
torbellí. — morf. cast. Remolí, terbolí, rafegada // Belluguet, faluga.<br />
torcidos. — morf. cast. Cordons per al cabell, blens <strong>de</strong> cotó.<br />
torment. — morf. cast. m. Turment.
tormenta. — morf. cast. Tempesta, tempestat, temporal.<br />
tornar a les anda<strong>de</strong>s. — morf. cast. m. Tornar-hi, reincidir en alguna cosa.<br />
tornar-lo tarumba. — morf. cast. m. Fer tornar liró, atabalar.<br />
tornar-se (o anar-se’n tot en) aigua <strong>de</strong> borrajas. — morf. cast. m. Tornar-se aiguapoll.<br />
torner. — sem. Tornejador (el qui combatia en un torneig). Correcte en el sentit d’operari que<br />
treballa en un torn; el qui, en un convent, té cura <strong>de</strong>l torn.<br />
tornillo. — morf. cast. Cargol, vis.<br />
torp, torpe. — morf. cast. Barroer, <strong>de</strong>smanyotat, matusser, malapte, mal<strong>de</strong>stre // Obtús, espès, talòs.<br />
torpe<strong>de</strong>jar. — morf. cast. i anal. Torpedinar.<br />
torpedo. — morf. cast. Torpe<strong>de</strong>.<br />
torpesa. — morf. cast. Feixugor // Malaptesa, matusseria // Turpitud.<br />
torrefacte. — morf. cast. Torrat.<br />
torreó, torreon. — morf. cast. Torricó, torrassa, torratxa.<br />
torta. — morf. cast. Coca, tortell // Bufetada.<br />
tortada. — morf. cast. Coca, pastís, empanada.<br />
tortilla. — morf. cast. Truita.<br />
tórtola. — morf. cast. Tórtora.<br />
toston. — morf. cast. Rosta, torrada // Lata.<br />
tot el món (en un sentit humà, no geogràfic). — sint. Tothom, tota la gent.<br />
tot lo més. — sint. Tot al més, a tot estirar, pel que val, pel cap alt, com a màxim.<br />
tot són pegues. — morf. cast. m. Tot són (o en tot hi ha) entrebancs (o dificultats…).<br />
tota vegada que. — sem. Per tal com, ja que, puix que, car. Correcte en el sentit <strong>de</strong> cada vegada<br />
que, totes les vega<strong>de</strong>s que, sempre.<br />
totes les nits. — sint. Cada nit.<br />
tots els dies. — sint. Cada dia.<br />
trabar. — pros. i ort. Travar.<br />
trafegar (en el sentit <strong>de</strong> feinejar activament). — sem. Trafeguejar. Correcte en el sentit <strong>de</strong> mudar<br />
una cosa, especialment un líquid, d’un lloc a l’altre.<br />
tràfic (referent a circulació <strong>de</strong> vehicles). — sem. Trànsit. Ex.: El trànsit rodat.<br />
tràfic (en sentit d’enrenou). — sem. Tràfec. Correcte com a terme comercial, activitat <strong>de</strong>splegada<br />
en l’intercanvi <strong>de</strong> merca<strong>de</strong>ries… (tràfic <strong>de</strong> divises).<br />
traga<strong>de</strong>res. — morf. cast. Davallant, davallador. Ex.: Tenir bon davallant.<br />
tragar. — morf. cast. Empassar-se, engolir, dragar, enviar-se // Endrapar, golafrejar.<br />
trago. — morf. cast. Traguet, tirada, enviada.<br />
tragon. — morf. cast. Golafre, golut, fart, gormand.<br />
traïcionar. — morf. cast. Trair.<br />
traïcioner. — morf. cast. Traïdor, traïdorenc.<br />
traïlla. — morf. cast. Canilla, coble // Rampí, tragella.<br />
traje, trage, trajo. — morf. cast. i anal. Vestit.<br />
tramusos. — pros. i ort. Tramussos.<br />
trance. — morf. cast. Trànsit, pas // Tràngol, trapeig.<br />
tranquilitzar. — pros. i ort. Tranquil·litzar.<br />
transbordo. — morf. cast. Transbordament, transbord.
transmitir. — morf. cast. i anal. Transmetre.<br />
trapacer. — morf. cast. Trapella.<br />
trapeci. — morf. cast. Trapezi.<br />
trapisonda. — morf. cast. Embolic, embrolla, tripijoc, baralla, gresca.<br />
trapisondista: — morf. cast. Embrollaire, embolicaire, trafica.<br />
traqueteig. — morf. cast. Espetec, trontoll, sotragueig.<br />
trascendir. — morf. cast. i anal. Transcendir.<br />
trasero. — morf. cast. Cul, darrere, natges // Posterior.<br />
traslat. — morf. cast. m. Trasllat.<br />
trasnotxar. — morf. cast. Tranuitar // Pernoctar.<br />
trasnotxat. — morf. cast. Passat, passat <strong>de</strong> moda, <strong>de</strong>smillorat, macilent, tronat, estantís // Inescaient,<br />
inoportú.<br />
traspapelar-se. — morf. cast. Traspaperar-se, esgarriar-se, perdre’s.<br />
trasplante. — morf. cast. Trasplantament, trasplantació.<br />
trassa. — morf. cast. Traça, enginy, habilitat.<br />
trastada. — morf. cast. Tort, mala passada.<br />
trastos. — morf. cast. Trastets, en<strong>de</strong>rgues // Estris.<br />
trastos vells. — morf. cast. m. Mals endreços.<br />
tratable. — morf. cast. Tractable.<br />
tratar. — morf. cast. Tractar.<br />
travessa (en sentit excursionista). — sem. Travessada, travessia. Correcte com a peça<br />
perpendicular en la construcció <strong>de</strong>l ferrocarril, aposta mútua <strong>de</strong> futbol.<br />
travessia. — morf. cast. m. Travessada. Correcte en sentit esportiu.<br />
travessura. — morf. cast. Entremaliadura.<br />
traviesso. — morf. cast. Entremaliat.<br />
tregua. — morf. cast. Treva.<br />
tremendo. — morf. cast. Espantós, tremebund, terrible // Entremaliat.<br />
tremolor (la). — gèn. cast. El tremolor.<br />
trensilla, trenzilla. — morf. cast. Galó, trenyella.<br />
trenta dos (i tots els <strong>altres</strong> conjunts <strong>de</strong> <strong>de</strong>sena i unitat). — ort. Trenta-dos.<br />
trepar. — morf. cast. i sem. Enfilar-se, grimpar (una persona), enfilar-se (una planta). Correcte en el<br />
sentit <strong>de</strong> perforar.<br />
treure a col·lació. — morf. cat. calc. Treure a la conversa, treure a relluir, treure a rotlle.<br />
treure <strong>de</strong> quici (o <strong>de</strong> tino). — morf. cast. m. Treure <strong>de</strong> polleguera (o <strong>de</strong> seny). O millor: em fa sortir<br />
<strong>de</strong> polleguera (o <strong>de</strong> fogó, perquè em fa cremar; això em crema o em posa rabiós).<br />
treure les tripes <strong>de</strong> mal any. — morf. cat. calc. Treure el ventre <strong>de</strong> pena.<br />
treure xispes. — morf. cat. calc. Treure foc pels queixals.<br />
trevall. — ort. Treball.<br />
triàngul. — morf. cast. Triangle.<br />
triduo, tridu. — morf. cast. Tríduum.<br />
trieni. — morf. cast. Trienni.<br />
trigèsim. — morf. cast. Trentè.<br />
trilàter. — morf. cast. Trilateral.
trillissos. — morf. cast. Trigèmins.<br />
trillon. — morf. cast. Trilió.<br />
trinar. — morf. cast. i sem. Enrabiar-se, arborar-se, frisar, <strong>de</strong>spi-tar (excitació d’ànim) // Refilar<br />
(els ocells). Correcte en el sentit musical <strong>de</strong> successió ràpida d’un petit interval.<br />
trino. — morf. cast. Trinat, refilet (cant).<br />
triptong. — morf. cast. Triftong.<br />
triquinyuela. — morf. cast. i sem. Arteria, truc, fugida d’estudi // Ro<strong>de</strong>ig, circumloqui, subterfugi.<br />
triscar. — morf. cast. Trescar, gambar.<br />
trissa. — morf. cast. Mica, bocí, trosset.<br />
triunfo, triumfo. — morf. cast. Triomf. Ex.: Baixarem a l’Arc <strong>de</strong> Triomf.<br />
trobar peros. — morf. cast. m. Trobar peròs, trobar taps.<br />
trobar-se en un apuro, trobar-se en un aprieto. — morf. cast. m. Trobar-se amb dificultats (o en un<br />
<strong>de</strong>stret, en un mal pas), passar angúnies.<br />
trocar. — morf. cast. Baratar, canviar.<br />
trompo. — morf. cast. Baldufa.<br />
trono. — morf. cast. Tron.<br />
tronxar-se. — morf. cast. Trencar-se <strong>de</strong> riure.<br />
tronxar-se <strong>de</strong> riure. — morf. cast. m. Trencar-se (o petar-se) <strong>de</strong> riure, pixar-se <strong>de</strong> riure.<br />
tropessar. — morf. cast. Entropessar, ensopegar, entrebancar-se.<br />
troquel. — morf. cast. Encuny.<br />
troquelar. — morf. cast. Encunyar // Trepanar.<br />
truan. — morf. cast. Truà.<br />
truco. — morf. cast. Truc (no coinci<strong>de</strong>ix amb trucatge).<br />
trufa. — morf. cast. Tòfona.<br />
tuberia. — morf. cast. Canonada.<br />
tubo. — morf. cast. Tub, canó.<br />
tufo. — morf. cast. Tuf, bravada, baf, bafada.<br />
tulipà. — morf. cast. Tulipa.<br />
tumba. — morf. cast. Tomba.<br />
tumulto. — morf. cast. Tumult, avalot.<br />
tunant, tunante, tuno. — morf. cast. Bergant, truà, murri, pillastre.<br />
tunda. — morf. cast. Tonyina, juli, allisada, fart <strong>de</strong> llenya, estomacada.<br />
tundidor. — morf. cast. Abaixador.<br />
Túnez. — morf. cast. Tunis.<br />
tuno. — (vegeu tunant).<br />
tupè. — sem. Barra, atreviment, gosadia. Correcte en el sentit <strong>de</strong> cabells immediats al front, que es<br />
<strong>de</strong>ixen més llargs que els <strong>altres</strong> i es porten pentinats enlaire.<br />
tupit. — morf. cast. Espès, atapeït.<br />
turba. — morf. cast. Torba, carbó. Correcte en sentit <strong>de</strong> multitud.<br />
turbar. — morf. cast. Torbar.<br />
turbulent (f.). — gèn. Turbulenta (f.).<br />
turnar. — morf. cast. Rellevar, alternar.<br />
turno. — morf. cast. Torn.
turró. — ort. Torró.<br />
txerrar. — pros. Xerrar.<br />
tximenea. — morf. cast. i pros. Xemeneia.<br />
txocolata. — pros. Xocolata.<br />
txòfer. — pros. Xofer.<br />
txotxear. — morf. cast. i pros. Repapiejar, fer catúfols. Ex.: L’avi ja repapieja; ja fa catúfols.<br />
txotxo. — morf. cast. i pros. Xaruc, liró.
U, u<br />
Ucrània. — morf. cast. Ucraïna.<br />
ucranià. — morf. cast. Ucraïnès.<br />
ufano. — morf. cast. Ufanós, esponerós, cofoi.<br />
ugier. — morf. cast. Uixer.<br />
ull! — (vegeu ojo!).<br />
ultraestructura. — ort. Ultrastructura.<br />
umbràcul. — morf. cast. Umbracle.<br />
umbral. — morf. cast. Llindar, marxapeu.<br />
un arréglalotodo. — morf. cast. Un tapaforats.<br />
un pàjaro <strong>de</strong> cuenta. — morf. cast. Un peix que es porta l’oli.<br />
un sens fi. — morf. cast. m. Una infinitat, un gran nombre.<br />
una (l’) (nom d’hora). — pros. i ort. gèn. La una. Correcte com a article in<strong>de</strong>finit. Ex.: L’una i<br />
l’altra…<br />
una apretada <strong>de</strong> mans. — morf. cast. m. Una estreta (o una encaixada) <strong>de</strong> mans.<br />
una <strong>de</strong> calç i una d’arena. — morf. cat. calc. Una <strong>de</strong> freda i una <strong>de</strong> calenta.<br />
una <strong>de</strong> dues: o això o allò. — sint. Has <strong>de</strong> triar: o això o allò, una cosa o l’altra.<br />
una nit <strong>de</strong> gossos. — morf. cast. m. Una nit <strong>de</strong>l lloro, una mala nit.<br />
una noia com un sol. — morf. cat. calc. Una noia com un pom d’or.<br />
unànim. — idi. Unànime. Ex.: Aquest fou el parer unànime <strong>de</strong> l’assemblea.<br />
undècim. — morf. cast. Onzè.<br />
unissò. — idi. Uníson. Ex.: Cantar a l’uníson.<br />
untadura. — morf. cast. Untura.<br />
unyero. — morf. cast. Unglera.<br />
urbano. — morf. cast. Urbà.<br />
urdir. — morf. cast. Ordir // Maquinar.<br />
us. — ort. i sem. Ús (subs.). Correcte com a pronom personal.<br />
uve. — morf. cast. Ve.
V, v<br />
va en augment. — morf. cat. calc. Augmenta, va augmentant.<br />
va per llarg. — morf. cat. calc. Anar llarg, haver-n’hi per temps.<br />
vaciat. — morf. cast. Buidat.<br />
vacilar. — pros. i ort. Vacil·lar.<br />
va<strong>de</strong>ar. — morf. cast. Travessar, passar a gual.<br />
vado. — morf. cast. Gual. Ex.: Gual permanent. Sortida <strong>de</strong> vehicles.<br />
vagabundo. — morf. cast. Vagabund, rodamón, andarec, bohemi.<br />
vagilla, vajilla. — morf. cast. Vaixella.<br />
vahido. — morf. cast. Rodament <strong>de</strong> cap.<br />
vaho: — morf. cast. Baf, bafarada.<br />
vaig a (escriure, jugar…; en sentit futur). — sint. El verb corresponent en futur. Ex.: Escriuré,<br />
jugaré. Correcte quan expressa l’acció d’anar. Ex.: Vaig a l’Ateneu.<br />
vaina. — morf. cast. Beina.<br />
vaja per Déu! — morf. cast. m. Lloat sia Déu, mira que bé!<br />
vajilla. — morf. cast. Vaixella.<br />
valdre. — idi. Valer.<br />
vale. — morf. cast. Val.<br />
vale! — morf. cast. Val!, va bé!, d’acord!, conforme!, vinga!, som-hi!, apa!<br />
vale<strong>de</strong>r, vale<strong>de</strong>ro. — morf. cast. Valedor.<br />
valent (f.). — gèn. Valenta (f.).<br />
valguer. — idi. Valer.<br />
valia. — morf. cast. Vàlua.<br />
valiós/osa. — morf. cast. Valuós/osa.<br />
vall (el). — gèn. i sem. La vall. El vall (excavació al voltant d’una muralla, etc.). La vall (terreny<br />
entre muntanyes).<br />
valla. — morf. cast. Tanca, cleda.<br />
valoritzar. — morf. cast. i anal. Valorar, avaluar.<br />
vàlvula d’escape. — morf. cast. Vàlvula d’escapament, vàlvula <strong>de</strong> fugida o d’expansió (o manera o<br />
sistema <strong>de</strong> fugir).<br />
vamos! — morf. cast. Anem!, apa!, pleguem!, au!<br />
vamos a ver! — morf. cast. Vejam!, a veure!<br />
vanguàrdia. — morf. cast. Avantguarda // Davantera.<br />
vano. — morf. cast. Ventall // Obertura.<br />
vànoba. — pros. i ort. Vànova.<br />
vapulejar. — morf. cast. i anal. Assotar, flagel·lar.<br />
vara<strong>de</strong>ro, vara<strong>de</strong>r. — morf. cast. Escar, varadora.<br />
varicela. — pros. i ort. Varicel·la.<br />
varilla, varnilla. — morf. cast. pros. i ort. Barnilla, vergella, vareta, tija.<br />
varis, vàrios, vàries (en sentit in<strong>de</strong>finit). — sem. Alguns, diversos, uns quants, diferents. Ex.: Ho<br />
hem comentat diverses persones. Correcte com a adjectiu qualificatiu significant variat. Ex.:<br />
Colors varis, humor vari.
varó. — morf. cast. Baró (en català s’escriuen amb b les dues accepcions o significats).<br />
varonil. — morf. cast. Baronívol, viril.<br />
vast. — morf. cast. pros. i ort. Basc.<br />
vec. — idi. Veig.<br />
vega. — morf. cast. Horta, plana fèrtil.<br />
vegé, vegi. — idi. i anal. Veié (<strong>de</strong>l verb veure).<br />
veins. — ort. Veïns.<br />
vela. — morf. cast. Vetlla (<strong>de</strong>l verb vetllar) // Ciri, espelma, can<strong>de</strong>la. Correcte en el sentit <strong>de</strong> lona<br />
o tela forta: vela d’una barca, etc.<br />
veleta. — morf. cast. Penell, gallet.<br />
veleïtat. — pros. i ort. Vel·leïtat.<br />
vello. — morf. cast. Borrissol, pèl moixí.<br />
venda. — morf. cast. Bena. Correcte com acció <strong>de</strong> vendre.<br />
vendatge, vendaje. — morf. cast. i anal. Embenat, embenadura.<br />
vendimiar. — morf. cast. Veremar.<br />
veneno, vereno. — morf. cast. Verí, metzina.<br />
venenós. — morf. cast. Verinós, metzinós.<br />
veni<strong>de</strong>r. — morf. cast. Venidor, a venir.<br />
venir (…actuant, animant, etc.). — sint. Actuar, actuar <strong>de</strong> fa temps, anar actuant, anant actuant (o<br />
fent…).<br />
vens, venen. — pros. ort. i sem. Véns, vénen (<strong>de</strong>l verb venir). Correcte com a formes <strong>de</strong>l verb<br />
vendre.<br />
venta. — morf. cast. Venda // Hostal, parador.<br />
ventanal. — morf. cast. Finestral.<br />
ventanilla. — morf. cast. Finestreta, finestrella.<br />
ventatge, ventatja. — morf. cast. m. i anal. Avantatge (m.). Ex.: Un bon avantatge.<br />
ventolera. — sem. Venteguera // Ventada (un sol buf).<br />
veraneig. — morf. cast. m. i anal. Estiueig.<br />
veranejant. — morf. cast. i anal. Estiuejant.<br />
veranejar. — morf. cast. i anal. Estiuejar.<br />
veraniego. — morf. cast. Estiuenc, estival.<br />
verbena. — morf. cast. Revetlla.<br />
verda<strong>de</strong>r. — morf. cast. Veritable, ver, verta<strong>de</strong>r.<br />
verdugo. — morf. cast. Botxí.<br />
verdulera. — morf. cast. Verdulaire // Marmanyera, bricallaire.<br />
verificar. — sem. Fer, efectuar, realitzar, executar, acomplir una cosa. Correcte en el sentit <strong>de</strong><br />
comprovar, provar o confirmar ésser certa o exacta una cosa; especialment, sotmetre-la a examen<br />
per assegurar-nos que és feta exactament, que funciona bé; verificar una teoria, verificar un<br />
comptador.<br />
verja. — morf. cast. Reixat, reixa.<br />
vernàcul. — morf. cast. Vernacle.<br />
vernissar. — morf. cast. m. Envernissar.<br />
verosímil, verossímil. — morf. cast. Versemblant, possible, admissible.
verosimilitud, verossimilitud. — morf. cast. Versemblança.<br />
vert. — ort. Verd.<br />
vertent. — morf. cast. m. anal. Vessant (m. i f.), aiguavés, aigua-vessant.<br />
vèrtic. — morf. cast. Vertigen (rodament <strong>de</strong> cap) // Vèrtex (punt en què concorren els dos costats<br />
d’un angle).<br />
ves. — pros. ort. i sem. Vés (<strong>de</strong>l verb anar). Ex.: Vés amb compte. Correcte significant veges (<strong>de</strong>l<br />
verb veure). Ex.: Ves que no caiguis.<br />
vessícula. — pros. Vesícula.<br />
ve’t aquí. — ort. Vet aquí.<br />
veterano. — morf. cast. Veterà.<br />
veu. — pros. ort. i sem. Véu (perfet <strong>de</strong>l verb veure). Correcte en tots els <strong>altres</strong> sentits.<br />
via làctea. — morf. cast. Via làctia.<br />
viatge (pron. viage). — pros. Viatge (pron. viatge).<br />
víbora. — morf. cast. Escurçó, vibra (f.), vibre (m.).<br />
vic. — idi. Visc.<br />
viga. — pros. i ort. Biga.<br />
vigia. — morf. cast. Guaita.<br />
vil·la. — pros. i ort. Vila (població). Correcte en el sentit <strong>de</strong> casa, torre.<br />
villancicos. — morf. cast. Nadales (cançons <strong>de</strong> Nadal).<br />
villania. — morf. cast. Vilania, vilesa.<br />
vinajeres. — morf. cast. Setrilleres (peça que porta dos setrills: el <strong>de</strong> l’oli i el <strong>de</strong>l vinagre) //<br />
Cana<strong>de</strong>lles (estri que conté les ampolletes <strong>de</strong>l vi i <strong>de</strong> l’aigua per a la Missa).<br />
vindre. — idi. Venir.<br />
vine per un altre. — morf. cat. calc. Beu-te aquest ou, que l’altre es cou.<br />
vintidós (i tots els <strong>altres</strong> conjunts <strong>de</strong> vint i unitat). — ort. Vint-i-dos.<br />
violàcea. — morf. cast. Violàcia.<br />
viruta. — morf. cast. Encenall, floc (<strong>general</strong>ment plural: encenalls, flocs).<br />
vis-a-vis. — morf. gal. Enfront.<br />
viscon<strong>de</strong>. — morf. cast. Vescomte.<br />
viscon<strong>de</strong>sa. — morf. cast. Vescomtessa.<br />
visillos. — morf. cast. Cortinetes.<br />
vislumbrar. — morf. cast. Albirar, entreveure, <strong>de</strong>striar, entrellucar.<br />
vistasso. — morf. cast. Ullada, cop d’ull, llambregada, cop <strong>de</strong> vista.<br />
vist-i-plau. — ort. Vist i plau.<br />
visto bueno. — morf. cast. Vist i plau, conforme.<br />
viu<strong>de</strong>tat. — morf. cast. i anal. Viduïtat.<br />
viure per compte d’un altre. — sint. Viure a compte d’un altre.<br />
viva! — morf. cast. Visca!<br />
vivaratxo. — morf. cast. Eixerit, estordit, viu.<br />
vivenda, vivienda. — morf. cast. i anal. Habitacle, estatge, habitatge.<br />
vocalisar. — morf. cast. Vocalitzar.<br />
vògit. — idi. pros. i ort. Vogi, volt.<br />
volcan. — morf. cast. Volcà.
voler. — sem. Estimar, benvoler (estimat, benvolgut, voler bé). Correcte en el sentit <strong>de</strong> tenir la<br />
intenció <strong>de</strong>terminada <strong>de</strong> fer o <strong>de</strong> fer fer alguna cosa (volgut), etc.<br />
volguem. — ort. Vulguem.<br />
volguer. — idi. Voler.<br />
volgut (adj.). — sem. Estimat, benvolgut.<br />
volta. — sem. Tornada (acció <strong>de</strong> tornar) // Canvi (sobrant <strong>de</strong> diners) // Dors (revers) // Gira (part<br />
doblegada d’una cosa, aplanada sobre ella mateixa) // Volt, tomb (passejada). Correcte en <strong>altres</strong><br />
accepcions: Apartament <strong>de</strong>l camí recte, trajecte; vegada; obra arquejada.<br />
volta <strong>de</strong> full (cast.: vuelta <strong>de</strong> hoja). — morf. cast. Rèplica, retop.<br />
volta <strong>de</strong>l camí — morf. cast. Retomb, tombant.<br />
voltejar les campanes. — morf. cat. calc. Engegar (o llançar) les campanes al vol, brandar, ventar<br />
les campanes.<br />
volts (als). — sem. Als voltants, pels volts (<strong>de</strong> la una, <strong>de</strong> casa meva), prop.<br />
volumen. — morf. cast. Volum.<br />
voluntariós. — morf. cast. Volenterós.<br />
vos. — pros. ort. i sem. Vós (pronom personal fort). Ex.: Parlen <strong>de</strong> vós. Correcte com a pronom<br />
personal feble. Ex.: Déu vos guard!<br />
voy! — morf. cast. Ja vinc!<br />
vui. — pros. Vull.<br />
vuit. — pros. i ort. Buit. Correcte com a número.
X, x<br />
xabacà. — morf. cast. Ordinari, xaró.<br />
xacolata. — pros. i ort. Xocolata.<br />
xaflà. — morf. cast. Xamfrà.<br />
xalar-se. — morf. cast. Enamorar-se bojament. Correcte significant esbargir-se alegrement.<br />
xalat. — morf. cast. Tocat <strong>de</strong> l’ala, xiflat, quillat // Bojament enamorat.<br />
xamuscar. — morf. cast. Socarrimar, socarrar.<br />
xamusquina. — morf. cast. Socarrim // Gresca, sarau.<br />
xaparron. — morf. cast. Ruixat, xàfec.<br />
xapejat. — morf. cast. i anal. Xapat.<br />
xapotejar. — morf. cast. i anal. Xarrupejar.<br />
xapusser. — morf. cast. Barroer, matusser, potiner, malfeiner.<br />
xarca, xarco. — morf. cast. Bassal, toll, entollament.<br />
xaripa, xiripa. — morf. cast. Xamba, sort.<br />
xarla. — morf. cast. Conversa, xerrada, xerradissa, taba, enraonadissa.<br />
xarlatan. — morf. cast. Xarlatà, xerraire, garganter, xerrameca // Enraonador, enraonaire, garlaire.<br />
xasco. — morf. cast. Miquel, rebuf, refús. Ex.: Donar o rebre un miquel.<br />
xasquejar. — morf. cast. i anal. Donar perbocs.<br />
xassis. — morf. cast. pros. Xassís.<br />
xatarra. — morf. cast. Ferralla, escòria.<br />
xafo (cast.). — sem. Esmús, rom, toix, obtús, mus. Correcte en el sentit <strong>de</strong> camús (cast.: romo,<br />
chato, referint-se al nas).<br />
xavacà. — morf. cast. Carrincló, xaró.<br />
xavola, xabola. — morf. cast. Barraca.<br />
xequeig, xequeo, xequeig mèdic. — morf. cast. i anal. Escorcoll mèdic, recerca clínica,<br />
esbrinament mèdic.<br />
xèrif. — pros. Xerif.<br />
xeringasso. — morf. cast. Xeringada.<br />
xerivia. — pros. i ort. Xerevia, xirivia.<br />
xic (fr.: chic). — morf. gal. Elegant // Generós.<br />
xifladura. — morf. cast. Beneiteria, guilladura, ceba (al cap).<br />
xiflar. — morf. cast. Xiular // Escarnir // Trascolar // Beure molt.<br />
xiflar-se. — morf. cast. Guillar-se, enfollir, alienar, tocar-se.<br />
xiflat/ada. — morf. cast. Tocat, guillat, sonat, foll, orat.<br />
xillon. — morf. cast. Xisclador // Cridaner, baladrer // Llampant, virolat.<br />
ximenea. — morf. cast. Xemeneia.<br />
xinela. — pros. i ort. Xinel·la.<br />
xino/a. — morf. cast. Xinès/a.<br />
xisme. — morf. cast. Xafar<strong>de</strong>ria, fotesa, bagatel·la.<br />
xispa. — morf. cast. Guspira, espurna (partícula encesa) // Punta, bri // Vivor, agu<strong>de</strong>sa (vivor <strong>de</strong> la<br />
ment).<br />
xispasso. — morf. cast. Foguerada, guspireig, flameig, cop <strong>de</strong> foc, flamarada.
xistar. — morf. cast. Piular.<br />
xiste, xisto. — morf. cast. Acudit, gràcia, facècia, plagasitat.<br />
xistós. — morf. cast. Graciós, plaga, faceciós.<br />
xitxarelo. — pros. i ort. Xitxarel·lo.<br />
xixarro, xitxarro. — morf. cast. Sorell.<br />
xivar. — morf. cast. Xerrar.<br />
xivato. — morf. cast. Espieta.<br />
xoca-la (com a salutació en donar la mà a algú). — vulg. Toca-la!, hola!, com estàs, bon dia, etc.<br />
xocolate (el). — morf. cast. gèn. cast. La xocolata.<br />
xòfer. — morf. cast. pros. Xofer.<br />
xopo. — morf. cast. Poll, pollanc, pollancre, xop, clop.<br />
xoque. — morf. cast. Xoc, topada // Topament.<br />
xorrada. — morf. cast. Equivocació, cosa mal feta, bunyol, nyap.<br />
xurro. — morf. cast. Doll, raig.<br />
xotxejar. — morf. cast. i anal. Repapiejar, fer catúfols.<br />
xubasco. — morf. cast. Xàfec, xafegada, plujat, xarbot.<br />
xubasquero. — morf. cast. Impermeable.<br />
xufa. — morf. cast. Xufla.<br />
xuleta. — morf. cast. Costella, llonza.<br />
xulo. — morf. cast. Fatxenda, pinxo, presumit.<br />
xumbera. — morf. cast. Figuera <strong>de</strong> moro.<br />
xunga. — morf. cast. Broma, gresca.<br />
xupar. — morf. cast. Xarrupar, xuclar, xumar, morrejar // Pipar // Beure’s.<br />
xúpate ésa!, xapa’t aquesta! — morf. cast. i morf. cat. calc. Beu-te aquest ou, que l’altre es cou.<br />
Veges si t’agrada.<br />
xurro. — morf. cast. Nyap, bunyol.<br />
xusco (m.) — morf. cast. Pa <strong>de</strong> munició // Rosegó.<br />
xusco/a (adj.). — morf. cast. Plaga, graciós/a, xocant, picant.<br />
xutxeria. — morf. cast. Galindaina, fotesa, bagatel·la.
yema. — (vegeu iema).<br />
Y, y
Z, z<br />
zanja. — (vegeu sanja).<br />
zanjar. — (vegeu sanjar).<br />
zeda. — idi. Zeta.<br />
zèfir (com a nom <strong>de</strong> pedra preciosa). — sem. Safir. Correcte com a sinònim <strong>de</strong> ventijol.<br />
zuec, suec. — morf. cast. Esclop.<br />
zunxo, sunxo. — morf. cast. Abraçadora.
JOAN MIRAVITLLES I SERRADELL, lingüista, és autor d’obres <strong>de</strong> referència sobre la llengua catalana,<br />
com el clàssic Humanització <strong>de</strong>l català: ésser, estar i alguna cosa més. La seva transcripció<br />
taquigràfica <strong>de</strong>l «Curs superior <strong>de</strong> català» impartit per Pompeu Fabra, s’ha editat dins l’obra<br />
completa <strong>de</strong> Fabra.