Elkem Salten: Søknad om utslippstillatelse med vedlegg
Elkem Salten: Søknad om utslippstillatelse med vedlegg
Elkem Salten: Søknad om utslippstillatelse med vedlegg
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Statens forurensningstilsyn<br />
Norwegian Poilution Control Authority<br />
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> <strong>utslippstillatelse</strong><br />
<strong>Søknad</strong>sskjema for industribedrifter<br />
Utfylt skjema skal sendes SFT i 7 eksemplarer. Se veiledningen for utfylling av de enkelte<br />
rubrikkene. I de fleste tilfeller vil det være nødvendig å benytte <strong>vedlegg</strong> til skjemaet. Det<br />
framgår av skjema/veiledning når opplysninger skal gis i <strong>vedlegg</strong>. Dessuten skal <strong>vedlegg</strong><br />
benyttes ved plassmangel i tabeller. Vedlegg skal nummereres i samsvar <strong>med</strong> punktene i<br />
skjemaet/veiledningen. Vedlegg skal også sendes SFT i 7 eksemplarer.<br />
1. Opplysninger <strong>om</strong> søkerbedrift<br />
1.1 Navn, adresse m.v.:<br />
Bedriftens navn<br />
Gateadresse<br />
Postadresse<br />
Postnr., -sted<br />
Kontaktperson<br />
<strong>Elkem</strong> AS <strong>Salten</strong> Verk<br />
Val'ord<br />
N-8226 Straumen<br />
8226, Straumen<br />
Finn-Børre Pettersen<br />
Telefon (sentralbord)<br />
75698100<br />
Telefon (kontaktperson)<br />
75698174<br />
1.2 K<strong>om</strong>munenr 1845 K<strong>om</strong>mune Sørfold<br />
1.3 Brans'enr.<br />
1.5 <strong>Søknad</strong>en gjelder:<br />
27.35 1.4 Foretaksnr... 911382008<br />
Bedriftsnr. 973095366<br />
Nyetablering Endrete utslippsforhold X Annet, spesifiser: .<br />
Forn et søknad<br />
Endret produksjon Avfallsdisponering<br />
1.6 Dato er) for start av n virks<strong>om</strong>het, roduks'onsendrin osv.<br />
1.7 Dato(er) for eventuell(e) foreliggende <strong>utslippstillatelse</strong>(r) Ref. tillatelse av 27.03.1996<br />
<strong>med</strong> senere endrin er.<br />
1.8 Ansatte: Antall personer 1.9 Driftstid: Timer pr. døgn Dø n r. år<br />
dag<br />
115 dag 24 365<br />
Søkes <strong>om</strong> 140 Søkes <strong>om</strong> 24 365
2. Lokalisering<br />
2<br />
2.1 Gårdsnr.... 57 Bruksnr.... 1 o 2 2.3 Kartvedle Målestokk<br />
2.2 UTM-angivelse: Sonebelte 33Vedlegg 2.3.1.<br />
Lokalisering av<br />
bedriften.<br />
Vedlegg 2.3.2. Foto av<br />
bedriften.<br />
Vedlegg 2.3.3.<br />
Lokaliserin av de oni<br />
Vedlegg 2.3.4<br />
Områdeplan utslipp til<br />
vann<br />
Nord-sørØst-vest<br />
UTM-koordinater 7471597525079<br />
2.4 Er terren beskrivelse vedla ? Ja XNei<br />
Se vedle 2.4<br />
2.5 Avstand til nænneste beb else 1 kmT e beb else . Tettsted<br />
Avstand til nærmeste boli 1 kmT e boli Eneboli<br />
2.6 Er det fastsatt sikrin ssone? Ja Nei X Fastsatt av<br />
2.7 Er <strong>om</strong>rådet re ulert til industri? Ja X Nei Annet<br />
2.8 Trans ortmiddel/-midler for råstoffer/ rodukter.. Båt o bil<br />
1:5000<br />
Er rede -ørelse an ående trans ort vedla ? Se vedle 2.8 Ja X Nei<br />
2.9 Er lokaliserin salternativer vurdert utfra mil'øhens ? Ja, beskrivelse vedlagt Nei X<br />
<strong>Søknad</strong> gjelder fornyet søknad for eksisterende virks<strong>om</strong>het.
3. Produksjonsforhold<br />
ø 3.1 Produkter s<strong>om</strong> framstilles:<br />
Produkt Produsert mengde (volum) pr. år (døgn)<br />
1 dag Søkes <strong>om</strong><br />
Produksjon av Si-Fe legeringer, basis 75% Ca. 80 000t(2006) 130 000t1<br />
FeSi<br />
Produksjon av Microsilica (1D Ca. 30 000t(2006) 50 000t1<br />
Produksjon av Si og Fesi i MVA. Se 237 MVA<br />
roduks'onsbeskrivelse vedle 3.2.1.<br />
Ovnl 69 MVA<br />
Ovn2 84 MVA<br />
Ovn3 93 MVA<br />
i Det søkes primært <strong>om</strong> bruk av oppgitt trafokapasitet til prod av Si-Fe legeringer og høyverdig<br />
microsilica samt skoller. Her er oppgitt antatt produksjonskapasitet ved produksjon av 75% FeSi, men<br />
roduks'onen vil åvirkes sterkt av % Si i le erin en.<br />
ø 3.2 Produks'onsbeskrivelse inkludert fl sk'emaer: Se <strong>vedlegg</strong> 3.2.1<br />
11,<br />
3.3 Oversikt over innsatsstoffer: Se <strong>vedlegg</strong> 3.3 .<br />
3.4 Er teknisk mil'øanal se 'enn<strong>om</strong>ført? * Ja, vedlagt X Nei<br />
* <strong>Elkem</strong> <strong>Salten</strong> er sertifisert etter ISO 9001 og ISO 14001. Første gang sertifisert etter ISO 14001<br />
21.12.1999 og siste resertifisering 30.11.2005. Grunnlaget for sertifisering er en teknisk miljøanalyse.<br />
Veritas foretar en årlig revisjon ved <strong>Elkem</strong> <strong>Salten</strong> hvor verkets miljøprogram blir vurdert. Vedlagt er<br />
ISO-sertifikatene.<br />
<strong>Elkem</strong> <strong>Salten</strong>s microsilicaproduksjon ble EN-sertifisert i januar 2007.<br />
<strong>Elkem</strong> <strong>Salten</strong> mener å ha dokumentert en tilstrekkelig miljøanalyse gjenn<strong>om</strong> den årlige<br />
Veritasrevisjonen og vedlagte miljørapport.<br />
Se <strong>vedlegg</strong> 3.4.1, 3.4.2, 3.4.3 og 3.4.4.<br />
3<br />
Thamshavn Verk har siden 1993 deltatt i <strong>om</strong>fattende miljømålinger. Disse målingene har i stor grad<br />
vært foretatt på verket. Disse danner nå grunnlag for revisjon av EU sitt IPPC-direktiv for silisium.<br />
Disse målingene er gjentatt i 2007 og rapport vil foreligge ultimo 2007. I 2000 ble verket benyttet s<strong>om</strong><br />
referanse for utsli av tun metaller.<br />
3.5 Energikilder/forbruk:<br />
Ener ikilde Ener iforbruk MJ/år<br />
I da Søkes <strong>om</strong><br />
Elektrisk kraft 675 000(2006)MWh = 2.43 x 109 MJ 1 200 000 MWh = 4.32 x 109 MJ<br />
primærroduks'on<br />
Den forholdsvis store økningen i elektrisk kraft skyldes at både ovn 2 og ovn 1 var ute av drift en<br />
periode i 2006. Videre er det tatt høyde for lastøkning på ovnene og ekstra behov for hjelpekraft<br />
tilknyttet Sidistaranlegg.
41, 3.6 Er energisparetiltak <strong>med</strong> betydning for utslipp eller Ja X Nei<br />
avfall vurdert? Se vedle 3.6<br />
3.7 Mil'ømessi e vurderin er av roduks'onen: se <strong>vedlegg</strong> 3.7.1<br />
4. Utslipp til vann<br />
4.1 Prosessavlø svann: Utslippskilde Granulerin sanle Se vedle 4.<br />
Utslippsted Lakselva<br />
4<br />
I dagSøkes <strong>om</strong>I dagSøkes <strong>om</strong><br />
Utslippsdyp OverflateOverflate PH<br />
Avløpsstrøm (m3/h) 200200Vi har ikke gjort slike målinger<br />
tidligere. Ders<strong>om</strong> det er påkrevd vil det<br />
bli utført i februar evt. mars 2008 ved<br />
oppstart av granuleringsanlegget. Se pkt<br />
4.3.<br />
Er renseanlegg for dette avløpsvannet forutsatt i søknaden? Ja, beskrivelse vedlagt [ Nei X<br />
Mengde (kg) pr. døgn Konsentrasjon (mg/1)<br />
Utslippsk<strong>om</strong>ponenter I dag (2006)n Søkes <strong>om</strong> I dag Søkes <strong>om</strong>2)<br />
Gj.snittlig Gj.snittlig Maksimalt Gj.snittlig Gj.snittlig Maksimalt<br />
Så e. (Ufawet 965 0,5 9 9<br />
Anstiskum. (Tego 0,4 7 7<br />
Antifoam 67<br />
Veldi lav roduks'on av anulat i 2006. Mer aktuell framover.<br />
Granuleringstiden varierer fra tapping til tapping. Råvannsmengden inn i systemet bestemmer<br />
utslippsmengden. Denne parameteren kan variere noe. Det er mest hensiktsmessig å vurdere mengden<br />
tensider ut fra antall granuleringer pr. døgn. Derfor oppgitt i kolonne for maksimalt. Vi må ta høyde for<br />
at ranulerin sanle et tar i mot metall fra 2 ovner i lan e erioder.<br />
Gjenn<strong>om</strong>snittsmengder og -konsentrasjoner er midlet over<br />
(tids eriode<br />
Maksimalmengder og -konsentrasjoner er midlet over Uker <strong>med</strong> maksimal<br />
(tids eriode ka asitetsutn else.<br />
4.2 Vil støtutsli forek<strong>om</strong>me? Ja, beskrivelse vedla Nei X
5<br />
4.3 Er økotoksisitetstesting gjenn<strong>om</strong>ført? Datablad fra Ja, dokumentasjon vedlagt Nei X<br />
leverandører er utgangspunkt for vurdering.<br />
Leverandør har foretatt slik testing s<strong>om</strong> framgår av<br />
datablad.<br />
Tidligere er tre k<strong>om</strong>ponenter brukt, såpe, emulgator og skumdempingsmiddel. Nå er såpe og emulgator<br />
slått sammen i en k<strong>om</strong>ponent slik at tensidblandingen består av to k<strong>om</strong>ponenter s<strong>om</strong> beskrevet i<br />
tabellen ovenfor. Begge produktene er vurdert i.h.t. datablad og økotoksikologiske forhold.<br />
Tensidmengdene fortynnes så mye i vann at det i praksis er en konsentrasjon s<strong>om</strong> ligger under<br />
husholdnin sutsli . Databladene finnes i <strong>Elkem</strong>s stoffre ister.<br />
Er k'emisk karakteriserin utført? Ja, dokumentasjon vedlagt Nei X<br />
4.4 Er tiltak for ytterligere reduksjon av utslippets Ja, beskrivelse vedlagt Nei X<br />
størrelse o virknin vurdert?<br />
4.5 leølevann: Utslippssted Se vedle 4<br />
I dag Søkes <strong>om</strong> I dag Søkes <strong>om</strong><br />
Utslippsdyp Overflate Overflate Temperaturøkning (°C) Se <strong>vedlegg</strong> 4. SOm før.<br />
Se vedle 4.<br />
Vannstrøm (m3/h) Se <strong>vedlegg</strong> 4 for S<strong>om</strong> før Tilsetningskjemikalier Ingen<br />
ferskvann og<br />
s'øvann<br />
Nænnere beskrivelse av eventuelle tilsetnin sk'emikalier: skal is i vedle .<br />
4.6 Vil sigevann fra deponier Se rapport nr. 20031219-1 NGI <strong>med</strong> Ja X Nei<br />
forek<strong>om</strong>me? oppgraderingssoknad for Andkilen<br />
deponi ved <strong>Salten</strong> Verk samt ny<br />
driftstillaltelse 21.02. 2006. Se også<br />
vedle 6.<br />
4.7 Vil forurenset grunnvann/grunn forek<strong>om</strong>me? Ja, beskrivelse Nei X<br />
vedla<br />
I forbindelse <strong>med</strong> grunnundersøkelser på fabrikk<strong>om</strong>rådet (rapport av 08.12.1989) utført av Noteby ble<br />
det ikke påvist PCB. Utslipp av PAH og tungmetaller var så lave at tiltak ikke ble ansett for å være<br />
nødvendi e. Det var ikke te n å utlekkin i særli <strong>om</strong>fan .<br />
4.8 Resipient for utslipp til vann (unntatt sanitæravløpsvann): Se <strong>vedlegg</strong> 4 . Se også<br />
kartvedle <strong>om</strong>råde lan utsli til vann.<br />
K<strong>om</strong>munalt Direkte til vassdrag Direkte til sjø X<br />
nett<br />
Lokalt vassdrag Hovedvassdrag<br />
Vannførin : min. normal maks.
ø<br />
ø<br />
ø<br />
Lokalt<br />
f ord<strong>om</strong>råde<br />
6<br />
Tørfjorden (deponiet), munner Hovedfjord ... Sørfoldfjorden<br />
ut i Sørfoldf orden. smelteverket<br />
Eventuelt terskeldyp Største dyp Ca. 550 m<br />
Nærmere beskrivelse av resipientforhold Ja Nei X<br />
vedla ?<br />
Effekt av bedriftens utslipp i Ja Nei X Beskrivelse<br />
resi ienten? vedla<br />
4.9 Resipient for sanitæravløpsvann: Se <strong>vedlegg</strong> 4 - Se også kart<strong>vedlegg</strong> <strong>om</strong>rådeplan utslipp til<br />
vann.<br />
K<strong>om</strong>munalt nett Direkte til resi ient X<br />
Resipient Sørfoldfjorden<br />
Rensemetode Slamavskillere<br />
Mulighet for tilknytning til k<strong>om</strong>munalt Nei.<br />
nett ..
ø<br />
5. Utslipp til luft<br />
5.1 Prosessavgasser: Utslippskilde<br />
7<br />
Smelteovn, tapping/raffinering,<br />
utstøping<br />
knusin sikti<br />
Se <strong>vedlegg</strong> 5<br />
Utsli ssted . Fra osefilter<br />
11)<br />
41 ,<br />
ø<br />
Ovns ass til filter I da Søkes <strong>om</strong> I da Søkes <strong>om</strong><br />
Utsli s de over bakken .. 45 m 45 m Av asstrøm m3/h 1 000 000 1 100 000<br />
Utslippshøyde over tak 17 m 17 m Av asstem eratur °C 250 250<br />
Er renseanle for rosessav asser forutsatt i søknaden? Ja Nei X<br />
Men de k r. time Kons. m m<br />
Utslippsk<strong>om</strong>ponenter I dag Søkes <strong>om</strong> I dag Søkes <strong>om</strong><br />
G..snittli G..snittli Maks. G..snittli G..snittli Maks.<br />
Silisiumdioksidstøv fra<br />
20 20 30<br />
posefilter for smelteovn.<br />
Gassk<strong>om</strong>ponenter - se<br />
<strong>vedlegg</strong> 5.1.1. Viser også til<br />
notat av september 2007 fra<br />
SINTEF, vedle 5.1.2.<br />
Diverse behandlin sanle 20 20 30<br />
S02 2200t/år<br />
*<br />
* Dette er en bere net årsverdi. Timemaks vil ikke være målbar.<br />
Vi søker <strong>om</strong> å få innvilget følgende vilkår s<strong>om</strong> i forrige <strong>utslippstillatelse</strong>:<br />
Driftstiden beregnes ut fra et løpende 12 måneders middel.<br />
Driftstiden for en ovn defineres s<strong>om</strong> den tiden ovnen har en belastning s<strong>om</strong> overstiger 30 % av<br />
ovnens n<strong>om</strong>inelle transformatorkapasitet.<br />
I inntil 2 % av driftstiden tillates forhøyede utslipp s<strong>om</strong> følge av hel eller delvis stans av<br />
renseanlegg. De forhøyede utslipp skal ikke inngå i løpende 12 månedersmiddel.<br />
I inntil 2 % av driftstiden tillates svakt synlig utslipp mens det pågår vedlikehold av renseanlegg<br />
s<strong>om</strong> er i drift. Slike utslipp skal inngå i løpende 12-måneders middel.<br />
Gjenn<strong>om</strong>snittsmengder og -konsentrasjoner er midlet over Løpende 12 måneders middel<br />
tids eriode<br />
Maksimalmengder og -konsentrasjoner er midlet over Løpende 12 måneders middel<br />
tids eriode<br />
5.2 Vil støtutsli forek<strong>om</strong>me? Se vedle 5 Ja X Nei<br />
5.3 Er kjemisk karakteriserin utført? . Se vedle 5.3.1 o 5.3.2. Ja X Nei
8<br />
5.4 Er tiltak for ytterligere reduksjon av utslippets størrelse og Se vedle 5 Ja X Nei<br />
virkning vurdert?<br />
Kontinuerlig forbedringsarbeide i bransjeøye<strong>med</strong>. Dette er<br />
SFT godt orientert <strong>om</strong>. Viser til Sintefnotat september<br />
2007, vedle 5.1.2.<br />
5.5 Avgasser fra anlegg kun for energiproduksjon:<br />
Brenselforbruk/ Brensel/fyringsolje Utslipps- Mengde (kg) Konsentrasjon<br />
ka asitet e k<strong>om</strong>ponenter r. dø n m m3<br />
I da Søkes <strong>om</strong> I da Søkes <strong>om</strong> I da Søkes <strong>om</strong> I da Søkes <strong>om</strong><br />
Utslippshøyde over<br />
bakken<br />
Utslippshøyde over tak<br />
I da Søkes <strong>om</strong><br />
Sammensetnin av eventuelle andre brensel er enn rin sof e: skal o is i vedle .<br />
Er nærmere redegjørelse for forbrenningstekniske data Ja Nei<br />
vedla ?<br />
5.6 Rensin av av asser fra anle kun for ener i roduks'on? Ja, beskrivelse vedlagt Nei<br />
5.7 Diffuse utslipp:<br />
Kilde/årsak Utsli sk<strong>om</strong> onenter Utsli smen de k r. time<br />
I da Søkes <strong>om</strong><br />
Støv s<strong>om</strong> unnslipper til ytre miljø Viser til 10 10<br />
fra smelteovnen, tapping, microsilicaanalyser<br />
raffinering og utstøping av <strong>vedlegg</strong> 5.3<br />
silisium. Se vedle 5.<br />
5.8 Er det gjenn<strong>om</strong>ført/planlagt tiltak mot diffuse utslipp? Se vedle 5 Ja X Nei<br />
5.9 Er spredningsforhold m.v. beskrevet? Se vedle 3.7.1 Ja X Nei<br />
5.10 Er s redningsberegninger utført? Se vedle 3.7.1 Ja X Nei
ø<br />
ø<br />
6. Avfall<br />
6.1 Avfallstyper og -mengder:<br />
AvfallstypeMengde pr. år<br />
2006Søkes <strong>om</strong><br />
9<br />
Disponeringsmåte Evt. nærmere<br />
s esifiserinav avfallet<br />
Ref. driftstilatelse for<br />
Grovstoff av 2030 t deponiet. Disse kategorier<br />
microsilika Behov i.f.t. er tillatt.:<br />
løpende<br />
Foringsmaterialer<br />
produksjon<br />
Industriavfall 1396 t . Viser<br />
også til<br />
driftstillate<br />
Ise av<br />
deponii.<br />
Restavfall 68 t S<strong>om</strong> over IRIS. Interk<strong>om</strong>munalt<br />
avfallsmottak.<br />
Trevirke - paller 140 t S<strong>om</strong> over IRIS. Interk<strong>om</strong>munalt<br />
mm<br />
avfallsmottak.<br />
Papp/papir 29 t S<strong>om</strong> over IRIS. Interk<strong>om</strong>munalt<br />
avfallsmottak.<br />
ifenvinnin .<br />
Plast 5 t S<strong>om</strong> over IRIS. Interk<strong>om</strong>munalt<br />
avfallsmottak.<br />
G. envinnin .<br />
Jernskra 179t S<strong>om</strong> over Fundia. G'envinnin .<br />
Annet metall 10t S<strong>om</strong> over Metall og<br />
G'ennvinnin<br />
Brukte oljer. Annet Varierer. S<strong>om</strong> over Østbø. Mottakssentral<br />
spesialavfall s<strong>om</strong> Viser til<br />
for farlig avfall.<br />
oljeholdig masse, egenrapporter<br />
kjemikalier og annet for 2005 og<br />
farliavfall. 2006<br />
6.2 Tiltak for å be rense avfallsmen dene: Se vedle 6.<br />
Slagg<br />
Eget deponi. Rester/Finfraksjon av<br />
rå- og ferdigvare<br />
Grovt silicastøv<br />
Pelletisert ikke salgbart<br />
silica<br />
Sekker <strong>med</strong> ikke<br />
sal bart silikastøv<br />
Til k<strong>om</strong>post.<br />
6.3 Benyttes avfall/biprodukter fra andre i bedriftens Ja, beskrivelse vedlagt Nei X<br />
roduks'on?
10<br />
6.4 Omfatter virks<strong>om</strong>heten egen behandling Ja, beskrivelse vedlagt. X Nei<br />
/mell<strong>om</strong>lagring/deponering av avfall?. Viser til pkt. Se <strong>vedlegg</strong> 6.<br />
6.1.<br />
7. Støy<br />
Medfører avfallshåndteringen/-disponeringen fare Ja, beskrivelse vedlagt Nei X<br />
for forurensnin ulem er i <strong>om</strong> ivelsene?<br />
Er det gjenn<strong>om</strong>ført/planlagt tiltak for å begrense Ja, beskrivelse vedlagt Nei X<br />
forurensnin ene/ulem ene?<br />
7.1 Støykilder:<br />
Stø kilder s<strong>om</strong><br />
Vari het av sto<br />
forårsaker ekstern stø Pr. dø n Pr. uke<br />
Vifter ved renseanlegg 24t 7 dg<br />
Interntransport, knusing, 18t<br />
lossin .<br />
7.2 Støynivå ved nærmeste bebyggelse:<br />
6-7 dg<br />
Sts kildens karakter<br />
Ekvivalent støynivådø<br />
nkontinuerli st ivå.<br />
Bidrar til støtvis økning av<br />
st ivå.<br />
Lokalitet Type bebyggelse Støyemisjon, dB(A) Målt/<br />
nr.<br />
I dag Søkes <strong>om</strong><br />
Tidligere utredninger og rapporter er sendt SFT. Siste er fra Sinus, rapportnr. 824500-1.R02,<br />
30.05.2002. Kartet <strong>med</strong> målepunkter i <strong>vedlegg</strong> 7.2 er hentet fra denne rapporten.<br />
Vi har gjenn<strong>om</strong>ført tiltak mot støtutslipp i forbindelse <strong>med</strong> lossing av kvarts fra båter. Det er montert<br />
fjerbetjening av matere fra kran slik at en unngår å losse i t<strong>om</strong> trakt. Knusing i utvendig "BS-knuser"<br />
foregår ikke på natta. Disse operasjonene representerer det mest betydelige støtutslipp og foregår ikke<br />
etter kl. 20 på kveldene.<br />
Ovn 1 planlegges for oppstart i mars 2008. I den forbindelse vil det bli gjenn<strong>om</strong>ført nye eksterne<br />
støymålinger, spesielt i målepunktet 1B hvor en enebolig s<strong>om</strong> i dag brukes s<strong>om</strong> fritidsbolig ligger. Vi<br />
vil da utfra målingene vurdere nødvendige tiltak for å tilfredsstille dagens konsesjonsbestemmelser. Vi<br />
søker <strong>om</strong> å få samme konsesjonsbetingelser s<strong>om</strong> før, ref. pkt 4 i eksisterende <strong>utslippstillatelse</strong>, tilpasset<br />
miljøverndepartementets retningslinjer for eksternstøy T-1442.<br />
7.3 Forek<strong>om</strong>mer naboklager? Ja, beskrivelse Nei X<br />
vedla<br />
7.4 Planlagte støyreduserende tiltak m/kostnader: Ref. pkt 7.2 og nytt flisanlegg beskrevet i<br />
vedle 3.2.1.
ø<br />
ø<br />
ø<br />
8. Forebyggende tiltak og beredskap ved ekstraordinære utslipp<br />
11<br />
8.1 Vurdering av risiko: Ved <strong>Elkem</strong> <strong>Salten</strong> er risiko for ekstraordinære utslipp til det ytre miljø<br />
vurdert s<strong>om</strong> små. Det er etablert en beredskap mot lekkasjer fra utendørs dieseltank over<br />
bakken samt en reservetrafo s<strong>om</strong> er parkert utenfor hovedtrafo<strong>om</strong>rådet. Se vedlagte<br />
beredskapsplan. Det er tross dette, etter bedriftens vurdering, liten sannsynlighet for at<br />
slike lekkas'er o står.<br />
8.2 Angi <strong>om</strong> forebyggende tiltak er etablert og eventuelt hva slags tiltak:<br />
Lagringstanker<br />
Over llin overlø<br />
Lekkas'er til k'ølevannsnett<br />
Lekkasjer til grunnen fra<br />
avlø snett<br />
Gasslekkasjer<br />
Ja Nei<br />
X<br />
x<br />
x<br />
x<br />
Utfall av renseanlegg X<br />
x<br />
Tiltak<br />
Aksjon ved utilsiktet utslipp fra dieseltank<br />
og reserve trafo er beskrevet i<br />
beredskapsplan.. Ventil s<strong>om</strong> skal hindre<br />
heverteffekt og utilsiktet utslipp fra<br />
lleslan e til dieseltank er montert.<br />
En egen instruks for periodisk kontroll av<br />
oljeutskillere og tanker er etablert. Det blir<br />
utført periodisk ettersyn av disse etter<br />
gjeldende regelverk.<br />
Forebyggende rutiner-rundelister <strong>med</strong><br />
tanke på forebyggende vedlikehold er<br />
etablert i vedlikeholdsystemet. Yara og<br />
Statoil utfører kontroll etter gjeldende<br />
re elverk av oks en- o ro antank.<br />
Det er etablert egen driftsinstruks samt<br />
rutiner for forebyggende vedlikehold.<br />
Reservedelstilgang for vifter og styring av<br />
renseverk er god og det er derfor ikke<br />
vurdert s<strong>om</strong> nødvendig å etablere<br />
ekstraordinære tiltak i beredska s e<strong>med</strong>.<br />
8.3 Er det utarbeidet beredska s lan for håndterin av ekstraordinære utsli ? Ja X Nei<br />
Beredska s lanen er: Vedla X Oversendt SFT tidli ere<br />
En side er vedlagt. Se <strong>vedlegg</strong> 8.3
ø 9. Internkontrollsystem og utslippskontroll<br />
9.1 Internkontroll:<br />
12<br />
Er internkontrollsystem tatt i Ja X Nei, nærmere redegjørelse vedlagt<br />
bruk?<br />
9.2 Utslippskontroll, overvåking:<br />
Foretas regelmessige målinger av utslippene? Ja X Nei Vil bli<br />
foretatt<br />
Utkast til måleprogram: Se Sintefnotat sept.<br />
2007, vedle 5.1.2.<br />
I, Det foretas årlig kontrollmåling av utslipp gjenn<strong>om</strong> filter til avsug for knuse og<br />
sikteanlegg (kalt diverse behandlingsanlegg i konsesjon). Dette utføres av MoLab og<br />
rapporteres årlig til SFT i egenrapporten.<br />
Det vises også til vedlagte Sintef-notat av 14/9 2007 angående målekampanjer i FFF-regi.<br />
10. Underskrift<br />
Sted: Straumen Dato. 19.11.2007<br />
Underskrift. .Hilde Rolandsen (Verkssjef)<br />
Sign.
ø Vedleggsoversikt<br />
Nr. Innhold Antall<br />
sider<br />
2.3.1 Lokaliserin av bedrift 1<br />
2.3.2 Foto av bedrift 1<br />
2.3.3 Lokaliserin av de oni 1<br />
2.3.4 Område lan utsli til vann 1<br />
2.4 Beli enhet o terren beskrivelse 1<br />
2.8 Trans ortmidler 1<br />
3.2.1 Produks'onsbeskrivelse 3<br />
3.3 Oversikt over innsatsstoffer 1<br />
3.4.1 Sertifikat ISO 9001 1<br />
3.4.2 Sertifikat ISO 14001 1<br />
3.4.3 EN-sertifikat 1<br />
3.4.4 Mil'ora ort <strong>Elkem</strong> <strong>Salten</strong> 2006 8<br />
3.6 Vurderin av ener is aretiltak 2<br />
3.7.1 Mil'ømessi vurderin 3<br />
4 Utsli til vann 2<br />
5 Utsli til luft 5<br />
5.1.1 Utsli sk<strong>om</strong> onenter til luft l<br />
5.1.2 Sintefnotat se tember 2007 2<br />
5.3.1 T iske anal ser for microsilica 1<br />
5.3.2 HMS-datablad <strong>Elkem</strong> Microsilica @ 5<br />
6 Avfall - de oni 2<br />
7.2 Måle unkter sto 2<br />
8.3 Beredska s lan - side 1 1
Foto av bedrift<br />
-<br />
-<br />
'<br />
Vedlegg 2.3.2
Lokalisering av deponi<br />
Sk lyr ea<br />
41--!°Id<br />
vik<br />
esek<br />
a<br />
":4)9<br />
-<br />
Vedlegg 2.3.3<br />
ja,„vtre<br />
— -(ågotifthkkå<br />
stre Gaulis<br />
'-\-)1. - Mårri'åiiin<br />
-______,,_, -, .
vørrs'<br />
VEKSTHUS<br />
Verksvol<br />
+ 0,50<br />
Co2<br />
eitietsi<br />
leer<br />
Ei I f.1..<br />
I I I<br />
3.4<br />
3.1,1<br />
Fitertni 3 FlterWie 2<br />
1+330 43.20<br />
tettef liT9 + 1,0<br />
40<br />
Fitirwes 11 11011 041<br />
0 0 0 0 D<br />
3.6<br />
11<br />
21..!<br />
(.\<br />
16=9"1<br />
.<br />
NovedIrtfo- r ,,<br />
isteklen4u,<br />
_<br />
0<br />
Verkehed<br />
Looer<br />
KJOLEHILL<br />
3.<br />
De—<br />
Verksted<br />
alentok<br />
hoetc<br />
Lapertorker<br />
Kli4k,21rtYlUnG<br />
==:\Thillsloaorveritstad<br />
it231GVARDJAER<br />
Orliblionkr<br />
3.4<br />
3.5<br />
Elektrodeer<br />
FARVEKODER:<br />
\.4 911MWSKILLER o 50.1 100m<br />
a4 le SMIURT R4JPS1fiNN<br />
3.4<br />
u - OVERFUREVANN J i T= = =<br />
i<br />
REV. ROEX EMORMEM G.ELEER SION. awro<br />
11.1.1 = SAPIANN<br />
3.1.1 - FERIKWAN 1014 KJIPLIDAMIN ji, <strong>Elkem</strong> <strong>Salten</strong><br />
u - VANIN FRA MAKILMINOSA141:20 Q<br />
FMIKWFIN IRDD KVIRTWM<br />
Tkonr=t-<br />
3.5 !<br />
leavmmucme<br />
(Itk,<br />
,<br />
c o + 4,30<br />
Er<br />
3.2<br />
LAR1N<br />
DAN<br />
Lager<strong>om</strong>rDde<br />
co +3,50<br />
Gresevoll<br />
04z<br />
9, , ==2.2 Innt.9=t AN. 22,01.04<br />
wasn : 1 000<br />
leffir TEG'‘u<br />
UTSLIPP TIL VANN 00T0<br />
Siv.ing. A.ArYCARD AS 621. FAIJORL<br />
11.7156 441120<br />
V EDLEGG 3<br />
"<br />
AN,<br />
03.01.95<br />
Pft061.1" To<strong>om</strong>.c AN. .E.<br />
9503
II, Beliggenhet og terrengbeskrivelse<br />
Vedlegg 2.4<br />
Bedriften ligger på Valljordnesset i bunnen av Sørfoldfjorden i Sørfold K<strong>om</strong>mune. Det finnes<br />
ingen boligbebyggelse i umiddelbar nærhet, og nærmeste nabo er bl<strong>om</strong>stergartneriet Sisoflor<br />
s<strong>om</strong> er plassert på verkets eiend<strong>om</strong> sør for administrasjonsbygget. Sisoflor er bl.a. basert på<br />
utnyttelse av spillvanne fra smelteverket. På nabot<strong>om</strong>ten i sør og ned mot fjorden er<br />
laksefarmen Sis<strong>om</strong>ar lokalisert. Sis<strong>om</strong>ar er fullt og helt basert på utnyttelse av spillvarme fra<br />
smelteverket.<br />
K<strong>om</strong>munesenteret Straumen <strong>med</strong> sine 1000 innbyggere er lokalisert på den andre siden av<br />
fjorden; en distanse i luftlinje på ca. 1 km. K<strong>om</strong>munens totale innbyggertall er ca. 2.800<br />
personer.<br />
Topografien rundt verket er kort beskrevet:<br />
Bedrifts<strong>om</strong>rådet (Valljordneset) er en lett kupert halvøy <strong>med</strong> Lakselvbukta på vestsiden hvor<br />
terrenget stiger ganske bratt til ca. 240 moh. Innerst i bukta renner Lakselva ut i sjøen. Nord<br />
og øst for bedrifts<strong>om</strong>rådet finner vi Sørfoldfjorden, og i retning syd er neset landfast mot E-6.<br />
Avstanden til Straumen er langs veien ca. 2,5 km og til Fauske sentrum 16 km.<br />
Fremherskende vindretninger er fra sør til sørvest.
ø<br />
ø<br />
ø<br />
Transportmidler<br />
Råstoffer<br />
Vedlegg 2.8<br />
Transport av kvarts, kull, koks og elektrodematerialer vil foregå fra leverandører<br />
direkte til <strong>Elkem</strong>s saltens havneanlegg <strong>med</strong> båt.<br />
Treflis vil bli transportert fra lokal leverandør <strong>med</strong> bil, eventuelt fra andre leverandører<br />
<strong>med</strong> båt til <strong>Elkem</strong> <strong>Salten</strong>s havneanlegg.<br />
Ferdigprodukter<br />
Det ferdige produktet silisium / Ferrosilisium vil enten bli lastet i bulk, bli lastet i<br />
containere for videre transport på båt/bil eller pakket i big/bags for lasting inn i<br />
containere.<br />
Microsilica vi bli transportert i tørr form :<br />
- i tankbil<br />
- pakket i småsekk eller big-bags s<strong>om</strong> lastes i containere for videre transport på bil.
ø<br />
ø<br />
ø<br />
Produksjonsbeskrivelse<br />
Vedlegg 3.2.1<br />
Produksjonen<br />
Produksjonen foregår i 3 elektriske smelteovner <strong>med</strong> en total trafokapasitet på 237 MVA.<br />
Hovedproduktet er 96% og 97% Silisium samt 75% FerroSilisium. Dette skjer gjenn<strong>om</strong> en<br />
reduksjons-prosess hvor Si02 (kvarts) reduseres til Si ved bruk av kull, koks, treflis og trekull.<br />
Til dette kreves elektrisk energi s<strong>om</strong> tilføres ovnen via elektroder. Silisium/ferrosilisium vil<br />
etter tapping/raffinering og utstøping bli knust og siktet til egnet stykkstørrelse. Ca. 10% av<br />
kvartsen <strong>om</strong>dannes til silisiumdioksid og forlater prosessen, og selges under merkevarenavnet<br />
Microsilica®<br />
Råmaterialer SmeltingTapping Utstøping<br />
Utstoping og etterbehandling<br />
Hovedtrinnene i <strong>Elkem</strong> <strong>Salten</strong>s prosessrute.<br />
Bedriften har 2 hovedutstøpingsanlegg for metallet<br />
Granuleringsanlegg for utstøping av 75 % FeSi<br />
Utstøpingsring for utstøping av Si 97%.<br />
Reserveanlegg:<br />
Storseng for utstøping av 75 % FeSi og Si 97%<br />
Knusing/<br />
Sikting<br />
Noen kvaliteter må etterbehandles i flytende tilstand for å oppnå ønsket renhetsgrad på metall.<br />
Dette gjøres ved å blåse en blanding av luft og oksygen inn i øsa og tilsette mindre mengder<br />
kvartssand. Der<strong>med</strong> <strong>om</strong>dannes uønskede elementer s<strong>om</strong> aluminium og kalsium til oksider og<br />
danner en slaggfase sammen <strong>med</strong> kvartssanden. Slaggen samles opp og selges eller<br />
deponeres. Etter utstøping på ring eller i storseng knuses og siktes metallet i ønskede<br />
fraksjoner. Etter utstøping i granuleringsanlegg tørkes metallet i egne tørketanker før metallet<br />
siktes i ønskede fraksjoner. Etter sikting lagres metallet i lagerbinger eller lagersiloer.<br />
Støvrensing<br />
Under produksjon av ferrosilisium tapes mell<strong>om</strong> 5% og 20 % av kvartsen (avhengig av<br />
hvilken metallkvalitet s<strong>om</strong> produseres) s<strong>om</strong> amorft silisiumdioksid (Si02). Dette produktet,<br />
s<strong>om</strong> består av svært små partikler, skilles ut fra avgassen fra ovnene i filteranlegg. Fra<br />
filtrene transporteres stoffet til lagersiloer. Herfra kan det pakkes i big bags eller leveres i<br />
bulkbil for salg. Største andel pakkes idag i småsekk og selges. Grovstoff fra filtrene samt<br />
ødelagte sekker deponeres. Det jobbes <strong>med</strong> løsninger for oppgradere pulver fra defekte sekker<br />
til salgbart pulver. For ytterligere detaljer <strong>om</strong> filterkapasitet, se <strong>vedlegg</strong> 5 utslipp til luft.
Vedlegg 3.2.1<br />
Vi har bygget et nytt anlegg (kalt Sidistar) for videreforedling av microsilica. Trinn 1 er<br />
realisert mens trinn 2 er prosjektert. <strong>Elkem</strong> <strong>Salten</strong> har fått en midlertidig tillatelse i forbindelse<br />
<strong>med</strong> utbygging av trinn 1. Gjenn<strong>om</strong>føring av trinn 2 m.h.t. tidspunkt er ikke avklart. Vi viser<br />
til tidligere notater sendt på e-post til Trine Berntzen og Lars-Petter Bingh pr. 29.05.2007. Her<br />
flkk SFT en oversikt over gassmengder og k<strong>om</strong>ponenter. Disse kalkulerte utslipp er marginale<br />
og vil ligge innenfor de mengdene vi totalt sett søker <strong>om</strong> i.h.t. pkt. 5.1. i søknaden .<br />
Råvaretilførsel<br />
Råvaretilførselen foregår primært fra kaia og til råvarelageret. Derfra videre opp til siloer i<br />
smelteverket. Flistilførselen skjer via en skruetransportør på østsiden av smelteverket. Se<br />
flytskjema nedenfor og kart<strong>vedlegg</strong> <strong>om</strong>rådeplan utslipp til vann.<br />
Flis<br />
Vi planelegger å bygge et nytt flisanlegg inne på <strong>om</strong>rådet. Planlagt plassering av<br />
anlegget er skissert på sørsiden av smelteverket og vises i kart<strong>vedlegg</strong> <strong>om</strong>rådeplan<br />
utslipp til vann. Flisanlegget s<strong>om</strong> står i Meråker flyttes på haugen sør for smelteverket.<br />
Det er også tilsvarende det anlegget s<strong>om</strong> står på Holla Smelteverk i dag. Anlegget har<br />
en hogger <strong>med</strong> en effekt på 450kW.<br />
Anlegget bygges inn i et stålbygg s<strong>om</strong> vil bli tilstrekkelig støyisolert. Innmatningen til<br />
anlegget vil bli imot sør slik at det blir minst mulig støy mot bebyggelsen.<br />
Anlegget er plassert slik at ved behov vil det være mulighet å bygge opp en støyvoll<br />
mot Straumen. Med å bygge inn anlegget ser vi for oss at dette trolig ikke vil bli<br />
nødvendig.<br />
Flisanlegget blir bygget <strong>med</strong> tanke på støyreduserende tiltak s<strong>om</strong> skal holde oss<br />
innenfor gjeldende konsesjon for utslipp av støy (ekvivalentgrense 50 dB(A)). Dette<br />
vil bli dokumentert ved hjelp av støymålinger.<br />
Kostnader for bygging av anlegget er estimert til ca. 8 MNOK.
Råvarer Inn 20081 tonnI 1-ra<br />
Kvarts 141 517<br />
Kull 48 370<br />
Koks 19 312<br />
Treflis 25 628<br />
Trekuii 9 516<br />
Elektroder 4 298<br />
Kalkstein 130<br />
Jemoksyd 1 795<br />
Flytskjema råvarer og produkter<br />
Prod kter (Salgbart) 2006<br />
FeSi 75%: 6145 t<br />
- Si 96 - 97: 46664 t<br />
Skoller: 6311 t<br />
Produksjon av Silloastøv 2006<br />
Salgbart strav: 28977 t<br />
Deponi<br />
Grovstoff til deponi: 1662 t<br />
Vrak til deponl: 368 t<br />
Energi 1nn over bovedtraf<br />
til smeltIng og bjelpekraft:<br />
2006: 675 000 MWh<br />
Vetegg 3.2.1
ø<br />
Oversikt over innsatsfaktorer<br />
Råvarer<br />
Type 2006 tonn . 2 ovners drift Søkes <strong>om</strong> for 3 ovners drift tonn<br />
Kvarts 140 000 270 000<br />
Kull 48 000(Våt basis 120 000<br />
Koks 20 000(Våt basis) 40 000<br />
Treflis 25 000(Våt basis) 40 000<br />
Trekull 10 000(Våt basis) 20 000<br />
Elektroder 4500 9 000<br />
Kalkstein 130 1 000<br />
Jernoksyd 2 000 20 000<br />
Vedlegg 3.3
DNV<br />
DET NORSKE VERITAS<br />
Vedlegg 3 A.1<br />
MANAGEMENT SYSTEM GERTIFICATE<br />
q4JYNI<br />
“« es 11 lifY 1.11.11<br />
1111 i.11 4,11111 '1.1ti.k.tat !1,1<br />
<strong>Elkem</strong> AS, <strong>Salten</strong> Verk<br />
H126!Iroulint.a,<br />
Nor t44.<br />
I.* 4 .elilvi III iti 1111 11,11I71 li. ki.111;421.111til<br />
N.11.-111Y I50
DIV<br />
DET NORSKE VERITAS<br />
Vedlegg 34.2<br />
MANAGEMENT SYSTEM CERTIFIC TE<br />
å . L1. ..<br />
I<br />
fik-,w osi SYMr.<br />
711:-; Is k'<br />
i AI MANAkiEhIEN 1:tiN S:EM<br />
<strong>Elkem</strong> AS, <strong>Salten</strong> Verk<br />
11116 Sti<br />
Norwfiy<br />
frinK1 l..1 111A-111 Ii Jk Er1'.irtqcm.-..-P.21<br />
N`Jmi_N in() 1411111 2.004<br />
11- IFIC ier<br />
I<br />
Dekelortmait afid Nlanuracturirig Or<br />
4-tt1etal, eSi AllatrFsand N1kraiilica.<br />
lit .1 el:11 `11<br />
G Llå<br />
TAT fr4<br />
411.$ ral 1<br />
r<br />
Ili.tL ik. '1!1,3 I 14,<br />
.a. „# 1.1111 1/111!<br />
ri;111111.41,„frn<br />
3
41><br />
Notified Body 0672<br />
VE-bc, L-6-6- 3 q- 3<br />
M PA<br />
EC-CERTIFICATE OF CONFORMITY<br />
0672 - CPD — 1123<br />
MPA STUTTGART<br />
Otto-Graf-InstRut<br />
Matertalprufungsanstalt Untversitat Stuttgart<br />
cofnu,.amr: 8:,-1106iEEC of the Counct; of European C<strong>om</strong>mJnttles of 21<br />
L'ecempe, rnat;on of tavis regu;ations and adrnintstrattve provis ons of the<br />
!„,tei-e- Statk,,s oonstruct:cn products ::ConstrL.ction Products Directive - CPD),<br />
LEC ot the Co,Jncii of European Cornmundies (,:f 22 July 1993, It has<br />
—at me Silica fume for concrete<br />
"<strong>Elkem</strong> Microsilicaa 920 E"<br />
_ <strong>Elkem</strong> AS, Materials<br />
Vaagsbygd<br />
4675 Kristiansand S<br />
NORWAY<br />
<strong>Elkem</strong> Saiten<br />
8226 Straumen<br />
NORWAY<br />
to a factory production control and to the fJrt~er testing of samples<br />
r;,;,,r1c)i'y r, -x_--,rordance with a preschbed test pian and that tne not$fied body<br />
Materialprufungsanstalt. MPA Stuttgart, Otto - Graf - (nstitut (FMPA), Universitåt Stuttgart<br />
as perforn--2, ni:,a '.,pe - testing for the relevant charactenstics of the product. the Initial<br />
'spect,c- tact-;;, dr1 of the factory production controi and performs the continuous<br />
3nc aocroval of the factory production control ard an audit-testing of<br />
ares 'a - fac',: the market or at the constructuon site<br />
provIsions concermnd the attestatior ot oonforrn:ty and the<br />
ZA of :ne standaro<br />
EN 13263-1:2005<br />
:sa1 tne preser:Ded reguremers<br />
'rnis May 2007 ano rernans vaid as IonG as the conditions la;o down<br />
^efe-ence o re manufactunng -cnnitinns in the factory or<br />
n:antly<br />
Mater,als Test:ng n titute<br />
St. Agart<br />
C vis:on M:nerai BulIn9 Materals --<br />
Not fied/Body<br />
'Akad Dir DK Zeus)<br />
Dsrector
AS<br />
,rw;
VIRKSOMHETEN<br />
Produksjonen foregår i 3 elektriske smelteovner <strong>med</strong> en total<br />
kapasitet på 115MW. Hovedproduktet er 96% og 97% Silisium<br />
samt 75% FerroSilisium. Ca. 10% av kvartsen <strong>om</strong>dannes til<br />
silisiumdioksid og forlater prosessen, og selges under merke-<br />
varenavnet Microsilica®<br />
RiNVARER<br />
Produksjonen er en smelteprosess hvor kvartsitt og karbon<br />
blandes sammen. I korte trekk - etter ligningen:<br />
SiO2 + C = Si + CO2<br />
SiO2 + Fe + C = FeSi + CO2<br />
Prosessen er energiintensiv, årsforbruket ved full kapasitets-<br />
utnyttelse er ca. 1 TWH (1.000.000.000 kWh)<br />
Elektrisk kraft tilføres gjenn<strong>om</strong> 3 elektroder i hver ovn.<br />
Kvartsitt leveres fra egne gruver; Mårnes Kvartsittbrudd syd for<br />
Bodø, og <strong>Elkem</strong> Tana i Finnmark. Elektrodemasse produseres av<br />
<strong>Elkem</strong> Carbon i Kristiansand. Karbonkilder er koks, kull, trekull<br />
og treflis. Ca 40% av treflisen k<strong>om</strong>mer fra distriktet, det øvrige<br />
er import fra Baltikum. Øvrige karbonkilder er import.<br />
Elektrisk energi tilføres på markedsbaserte vilkår fra <strong>Elkem</strong>s<br />
egne kraftverk nær smelteverket; Siso og Lakshola.<br />
MARKEDENE<br />
96% Si går til kjemi-industrien - hovedsakelig i Europa.<br />
Silisium-enhetene finner vi igjen i form av silikoner bl.a. i<br />
kosmetikk-industrien, i vitaminer, i bygningsmateriell og<br />
miljøvennlige bildekk.<br />
MILJØRAPPORT<br />
97% Si går til ulike legeringer i Aluminiumsindustrien. Her<br />
finner vi igjen produktene i bildeler s<strong>om</strong> motorblokker, gear-<br />
kasser og lignende.<br />
75% FerroSilisium går i hovedsak til rustfritt stål.<br />
Microsilica®, benyttes i hovedsak s<strong>om</strong> tilsatsmateriale i betong<br />
og fiberplater. MicroSilica® gir betong styrke og strekkfasthet.<br />
Produkter fra <strong>Salten</strong> finner vi igjen for eksempel i Storebelt-<br />
broen, tunnelen under den engelske kanal, og store prosjek-<br />
ter i Saudi-Arabia. I Norge finner vi microSilica® i større anlegg<br />
s<strong>om</strong> Snøhvit, Ormen Lange og broen over Misværfiorden. Mi-<br />
croSilica® har erstattet bruken av asbest i bygningsindustrien,<br />
både for innvendige og utvendige platekledninger. I mai 2006<br />
idriftsatte vi et nytt videreforedlingsanlegg for microSilica®.<br />
Dette produktet selges under merkevarenavnet Sidistar®.<br />
Sidistar brukes både i polymer- og gummi-industrien.<br />
HISTDRIKK<br />
Bygging av verket startet i midten av 1960-årene, og den første<br />
elektriske smelteovnen ble satt i drift i juni 1967, den andre i<br />
februar 1970 og den tredje i april 1973. Verket er en avdeling<br />
under <strong>Elkem</strong> AS s<strong>om</strong> er heleid datter av Orkla ASA.<br />
STEDSANGIVELSE<br />
Verket ligger <strong>om</strong>trent midt i Norge noen mil nord for Polar-<br />
sirkelen i Nordland fylke og i Sørfold k<strong>om</strong>-mune ved tettstedet<br />
Straumen. Nærmeste flyplass er i Bodø, ca. 80 km fra verket.<br />
ANTALL ANSATTE<br />
I slutten av 2006 var det ca. 110 årsverk ekskl. kraftverkene og<br />
Mårnes Kvartsittbrudd. Kjøp av varer og tjenester i distriktet<br />
gir sysselsetting og aktivitet for langt flere mennesker. Med to<br />
ovner i drift <strong>om</strong>setter verket årlig for ca. 500 mill. kr.<br />
SAMARBEID MED<br />
UTDANNINGSINSTITUSJONER<br />
Verket har et godt samarbeid ("Partnerskapsavtale") <strong>med</strong> flere<br />
grunn- og videregående skoler i indre <strong>Salten</strong>, NTNU i Trond-<br />
heim og andre høgskoler i landsdelen. 10. klasse fra Strau-<br />
men skole har hvert år en prosjektoppgave <strong>om</strong> <strong>Elkem</strong> <strong>Salten</strong>.<br />
Oppgavene spenner over flere fagfelt s<strong>om</strong> IT, historie, sam-<br />
funnskunnskap, HMS, kjemi, teknologi, energi, språk, geografi<br />
o.s.v. Oppgavene legges frem i åpne møter inne på bedriften.
MILJØÅRET 213136<br />
To ovner, ovn 2 og ovn3 har vært i drift i 2006. Ovn 1 har vært<br />
ute av drift siden 21. august 2005 p.g.a. markedssituasjonen<br />
for ferrosilisium. Grunnet anstrengt energisituasjon høsten<br />
2006, besluttet ES midlertidig stans av ovn 2 (ca. 3 mnd).<br />
DE VIKTIGSTE GJENNOMFØRTE<br />
TILTAK 2006<br />
Helse/arbeidsmiljø<br />
Utbedring tapperøyksavsug ovn 2.<br />
Ny kjørekabin for utstøping på kokillering.<br />
Utbedring av avsug i knuse- og sikteanlegget.<br />
Ytre miljø<br />
Prosjekt ferdigstillelse av overløpskanal i deponi har startet.<br />
Byggetrinn 1 av 3 gjenn<strong>om</strong>føres i 2007.<br />
PCB-holdige lysarmaturer er skiftet ut.<br />
Utbedring av ute<strong>om</strong>råder på verket.<br />
Sikkerhet<br />
Nytt opplæringsprogram (FOKUS) innen HMS igangsatt i<br />
2006. Nye arbeidsverktøy tatt i bruk for å forbedre det<br />
forebyggende arbeide.<br />
Stor fokus på arbeid i høyden. Større program for å utbedre<br />
fallbeskyttelse <strong>om</strong>kring på verket er igangsatt.<br />
UTSLIPP TIL LUFT<br />
Støvutslipp: 0,67% av driftstiden — konsesjonsgrense er 2%.<br />
Det ble skiftet 3 kammer <strong>med</strong> filterposer og gjenn<strong>om</strong>ført<br />
optimalisering av trykk- og temperaturregulering på<br />
filteranlegget.<br />
CO2-utslipp: Stabilt pr. tonn Si. Produkter <strong>med</strong> høyere andel<br />
Si i metallet er mer energikrevende og krever mer karbon<br />
6<br />
pr. tonn Si produsert. Dette skulle tilsi høyere CO2-utslipp<br />
<strong>med</strong> samme råvarer. Økende andel biokarbon bidrar<br />
derimot til at utslippet ikke øker pr. tonn Si.<br />
S02-utslipp: Stabilt lavere nivå pr. kg Si enn tidligere år<br />
grunnet vridning mot kulltyper <strong>med</strong> lavere svovelinnhold.<br />
UTSLIPP TIL VANN<br />
Kjølevannet på ovnene varmeveksles mot sjøvann s<strong>om</strong> varmes<br />
opp 5-10°. Mesteparten av varmtvannet blir utnyttet til smolt-<br />
og roseproduksjon samt oppvarmet gressbane før det går ut i<br />
sjøen igjen. Utslipp av såpe fra granuleringsanlegg er lavt også<br />
i år.<br />
AVFALL OG DEPONIER<br />
Internt forbedringsarbeide har gjort at avfallsmengde til<br />
deponi er lavere enn tidligere år. Avfallet består av grovstoff<br />
og en liten andel ikke salgbart Microsilica'.<br />
Stål og metall, papir, papp, plast, gummi og elektronikk<br />
avfall leveres til gjenvinning. Ligger på samme nivå<br />
s<strong>om</strong> tidligere år.<br />
Spesialavfall sorteres og sendes godkjent mottaker.<br />
SIKKERHET<br />
Vi hadde to skader <strong>med</strong> fravær i 2006. En brann- og sprutskade<br />
p.g.a. eksplosjon i granuleringsanlegget og en muskelskade<br />
etter arbeid på ovnen.<br />
Det totale antall skader, når vi tar <strong>med</strong> alt <strong>med</strong> stort og smått<br />
s<strong>om</strong> ikke har <strong>med</strong>ført fravær, d.v.s. H2 og H3-skader, var i<br />
2005 28. For kalenderåret 2006 var dette antallet redusert til<br />
10. Denne forbedringen mener vi skyldes de ansattes forbed-<br />
ringsarbeide, bl.a. for bedre fysisk skjerming i tappe<strong>om</strong>rådet,<br />
samt sterk fokus på adferd og holdningskapende arbeide.
MILJØRAPPORT<br />
Andre tiltak s<strong>om</strong> har vært viktig sikkerhetsarbeide er arbeidet<br />
<strong>med</strong> ferdselsbegrensning i risikoutsatte <strong>om</strong>råder rundt smel-<br />
teovnene samt nye vannovervåkingssystemer s<strong>om</strong> er under<br />
testing.<br />
I perioden hvor ovn 2 var ute av drift ble det frigjort ansatte til<br />
å jobbe <strong>med</strong> beskrivelse av og trening på nødprosedyrer.<br />
HELSE OG ARBEIDEMILJØ<br />
Sykefraværet totalt gikk opp i forhold til 2005. Langtidssyke-<br />
fraværet utgjorde 7,2%-poeng for 2006. Det forventes en<br />
betydelig nedgang i 2007. Muskel- og skjelettplager er d<strong>om</strong>i-<br />
nerende. Bedre utstyr i tappe<strong>om</strong>rådet, oppgradert kjørekabin<br />
i kaikraner og stakebil samt fast dekke utenfor råvarelager<br />
er blandt tiltakene s<strong>om</strong> er gjenn<strong>om</strong>ført. Vi har færre belast-<br />
ningsskader s<strong>om</strong> følge av slike tiltak og har en forventning <strong>om</strong><br />
at ytterligere tiltak av denne art gjør at vi blir kvitt denne type<br />
skader.<br />
Vi har deltatt i det såkalte Yrkes OLS-prosjektet s<strong>om</strong> har til<br />
tilhensikt å kartlegge sammenhengen mell<strong>om</strong> støvbelastning<br />
i arbeidsmiljøet og nedsatt lungefunksjon. Anbefalinger <strong>om</strong><br />
dette k<strong>om</strong>mer i løpet av høsten 2007.<br />
ENERGI/ENØK—TILTAK<br />
Pågående prosessforbedringsprosjekter reduseres<br />
kontinuerlig;<br />
forbruk av energi og råvarer pr. tonn metall<br />
forbruk av hjelpekraft<br />
Utnyttelse av spillvarmen fra varmtvann til smoltproduksjon<br />
(Sis<strong>om</strong>ar), roseproduksjon (Sisoflor) og Lakselva kunstgress-<br />
bane utgjør ca. 80 GWh av varmtvannets totale 220 GWh.<br />
Dette tilsvarer oppvarming av 4.000 boliger i 1 år.<br />
Vurderingene rundt energigjenvinningsprosjektet ble midler-<br />
tidig lagt på is på grunn av den anstrengte energisituasjonen<br />
høsten 2006. Arbeidet videreføres i 2007 <strong>med</strong> fornyet kraft.<br />
KONTROLL<br />
I 2006 gjenn<strong>om</strong>gikk vi én <strong>Elkem</strong>-intern HMS-revisjon. Revi-<br />
sjonsteam var satt sammen av personer fra andre verk, og<br />
divisjon/konsern. Videre gjenn<strong>om</strong>førte Veritas revisjon på Ytre<br />
Miljø. Ingen alvorlige avvik.<br />
å ø<br />
I<br />
11111111<br />
1011<br />
111100<br />
is se te es es.<br />
110 1111 øø 011<br />
1101111~1"<br />
III 00 II 111 111 ss.<br />
11111111<br />
" 1E1 IIII lh,W1111<br />
11111ffilEffillI
III><br />
VURDERING AV ENERGISPARETILTAK<br />
Gjenn<strong>om</strong>førte ENØK-tiltak<br />
Vedlegg 3.6<br />
Produks'ons rosessen<br />
Det har gjenn<strong>om</strong> mange år vært stor fokus på å redusere energiforbruk i prosessene. Det har vi<br />
oppnådd gjenn<strong>om</strong> kontinuerlig forbedring av prosesskunnskap og operasjon av ovnene, valg<br />
av råmaterialer og økt fokus på forebyggende vedlikehold. I daglig oppfølgning av<br />
produksjonsprosessen benyttes måltallet "MWhltonn metall" s<strong>om</strong> en nøkkelparameter. Vi har<br />
de siste årene gjenn<strong>om</strong>ført flere tiltak s<strong>om</strong> skal bidra til å bedre kraftforbruket på ovnene,<br />
blant annet:<br />
Omlegging av driftsstrategi for å oppnå økt stabilitet<br />
Utskiftning av chargeringsutstyr s<strong>om</strong> gir en bedre fordeling av råvarer på ovn<br />
Utvikling av overvåkning og styresystemer s<strong>om</strong> skal gi oss bedre kontroll over<br />
prosessen<br />
På grunn av mengden energiforbruk s<strong>om</strong> går til prosessen, vil små forbedringer i kraftforbruk<br />
gi store reduksjoner.<br />
Utn else av varmeener i<br />
Av ENØK-tiltak utover redusert kraftforbruk er utnyttelse av spillvarmen fra varmtvannet den<br />
mest betydningsfulle. Sis<strong>om</strong>ar (smoltproduksjon), Sisoflor (roseproduksjon) og Lakselva<br />
fotballbane nyttiggjør tilsammen ca. 80 GWh av spillvarmen . Fra røykgassen tar vi idag ut<br />
knapt 1 GWh for tørking av Gransil®, mens <strong>om</strong>lag 1,6 GWh går til roseproduksjonen.<br />
Utnyttelse av energi både fra kjølevann og røkgass er øket ved at:<br />
Sisoflor AS utvidet rosearealet i år 2000 og kapasiteten ble doblet.<br />
Sis<strong>om</strong>ar AS utvidet smoltproduksjonen i år 2006 <strong>med</strong> nesten det dobbelte.<br />
Tidligere planer <strong>med</strong> gjenvinning av energi fra røkgass til elektrisk kraft er restartet <strong>med</strong><br />
fornyet kraft . Herunder startet forprosjekt for bygging av ny røkhette og gassoppløp til ovn 3<br />
— forberedt for energigjenvinning. Dette <strong>med</strong> teknologi s<strong>om</strong> gir andre fordeler mtp utslipp av<br />
klimagasser.<br />
Reduks'on av forbruk h'el ekraft :<br />
Utnyttelse av varmluft for tørking av Gransil® til oppvarming av råvareanlegg i<br />
perioder det ikke produseres Gransil® (gjenn<strong>om</strong>ført 2003)<br />
Frekvensregulering av sjøvannspumper <strong>med</strong> aut<strong>om</strong>atisk start/stopp etter behov<br />
(gjenn<strong>om</strong>ført 2006)<br />
Tidsregulering av lys og oppvarming i bygninger.<br />
Tidsregulering av ventilasjonsanlegg i bygninger.<br />
Skillevegg mell<strong>om</strong> indre og ytre lager — redusere temperatur på ytre lager<br />
(gjenn<strong>om</strong>ført 2006)<br />
Utskifting til mer energisparende lysarmaturer.(Følge av utbytting av PCB-holdige<br />
armaturer — gjenn<strong>om</strong>ført i perioden 2004-2007)<br />
Annet:
Vedlegg 3.6<br />
Etablering av lokalt havneserviceselskap. Gjenn<strong>om</strong> å få annen k<strong>om</strong>mersiell trafikk<br />
over kai har vi inneværende år en takt på t<strong>om</strong>posisjonering av hele 800 containere.<br />
Dette er last s<strong>om</strong> ville k<strong>om</strong>met inn i regionen gjenn<strong>om</strong> andre samferdselsårer<br />
likevel. Dette <strong>med</strong>fører en stor gevinst hva gjelder unødig transport.<br />
Framtidige ENØK-tiltak s<strong>om</strong> vil bli realisert avhengig av økon<strong>om</strong>iske rammebetingelser<br />
for verket. Deler av tiltakene er utredet av Norsk Energi i 2002.<br />
Strategisk<br />
Gjenvinningskraftverk.<br />
Hjelpekraft-prosjekter<br />
- Utskifting av k<strong>om</strong>pressorer - HT.<br />
Utskifting av k<strong>om</strong>pressorer - LT<br />
Optimalisere hovedvifter ifm <strong>om</strong>bygging ovn 1<br />
Optimalisere hovedvifter ifm <strong>om</strong>bygging ovn 2<br />
Optimalisere hovedvifter ifm <strong>om</strong>bygging ovn 3<br />
ventilasjon verksted - <strong>om</strong>løp og nattregulering.<br />
Oppvarming luft og varm garderobebygg v.hj. a spillvarme<br />
Tidsregulering lys i garderobebygg<br />
Fortsatt arbeide <strong>med</strong> tidsbrytere for energisparing i bygninger.<br />
Andre prosjekter<br />
Arbeidet <strong>med</strong> havneutvikling for å bedre logistikk og unødig transport —<br />
både til/fra kontinentet samt internt på industri<strong>om</strong>rådet. Ny kai.<br />
Økt last i containere til sentrale deler av Europa og oversjøisk; ca. 30.000<br />
mt <strong>med</strong> 10% mer last i hver enhet reduserer antall forflytninger og totalt<br />
energiforbruk<br />
Nye gassoppløp til ovn 3 i 2008, øvrige ovner i 2009-2012
ø Miljørnessing vurdering<br />
11><br />
Vedlegg 3.7.1<br />
<strong>Elkem</strong> <strong>Salten</strong> har hele tiden lagt vekt på å få etablert prosesser <strong>med</strong> minimale miljømessige<br />
konsekvenser.<br />
I tillegg til <strong>Elkem</strong>s egne eksperter innen de ulike fag<strong>om</strong>rådene har mange eksterne<br />
konsulentflrmairådgivende ingeniørfirma vært engasjert i å foreta en best mulig vurdering av<br />
de miljømessige forhold rundt prosessene. FFF har gjenn<strong>om</strong>ført flere undersøkelser m.h.t.<br />
utslipp fra flere ovner s<strong>om</strong> produserer Si-metalllegeringer. Disse målingene er rettet mot to<br />
typer utslipp:<br />
Utslipp forårsaket av elementer i råvarene (tungmetall og svovel)<br />
Utslipp av k<strong>om</strong>ponenter dannet i prosessen. (N0x, PAH, dioksiner).<br />
Disse er :<br />
LabNett Skien - Miljølaboratoriet i Telemark, for kjemiske analyser.<br />
NIVA - Norsk institutt for vannforskning, for miljørisikovurdering av utslipp til sjø inkludert<br />
økotoksikologisk undersøkelse.<br />
NGI — Norges Geoteknisk Institutt, for basiskarakterisering av avfallsstoffer/biprodukt og<br />
vurdering av deponier.<br />
SINUS as - for vurdering av støymessige forhold.<br />
DNV - Det Norske Veritas, avd. for Miljørådgivning, for spredningsberegninger og målinger<br />
av luftforurensning i <strong>om</strong>givelsene<br />
Forøvrig henvises det til <strong>vedlegg</strong>ene angående utslipp til vann og luft.<br />
Utslipp til luft<br />
Prosessavgassene fra smelteovnen, fra tapping/raffinering av silisium og knusing/sikting av<br />
silisium blir filtrert i moderne posefilteranlegg (<strong>vedlegg</strong> 5).<br />
På slutten av 1990-årene ble det utført et <strong>om</strong>fattende måle- og beregningsarbeid s<strong>om</strong> gjaldt<br />
utslippene fra bedriftene innen <strong>Elkem</strong> og eventuelle påvirkninger på miljøet rundt<br />
bedrifts<strong>om</strong>rådet. Dette arbeidet ble utført av Det Norske Veritas. Det nevnes her 3 rapporter:<br />
Ferrolegeringsindustriens Forskningsforening, Lufikvalitet ved Norske Si- og FeSiverk.<br />
Virkninger av S02 og NO2 i <strong>om</strong>givelsene. Rapport nr. 2000-3383. 24.10.2000. I<br />
denne rapporten konkluderes det følgende: Lokale målinger av S02 og NO2 viser<br />
vesentlig lavere konsentrasjoner enn norske retningslinjer, midlet for en måned og<br />
lengre perioder. Spredningsberegninger for S02 viser lave konsentrasjoner<br />
sammenlignet <strong>med</strong> EU's grenseverdi for timesmiddel.<br />
Måling av lufiforurensinger i <strong>om</strong>givelsene <strong>Salten</strong> Verk. Rapport nr. 98-3473.<br />
08.12.1999. Denne rapporten <strong>om</strong>fatter målinger S02, NO2, svevestøv (PM10) og<br />
støvnedfall i <strong>om</strong>givelsene <strong>om</strong>kring <strong>Salten</strong> Verk i perioden desember 1997 til oktober<br />
1999. Denne rapporten konkluderer <strong>med</strong> følgende:<br />
a. Alle månedsverdiene for S02 og NO2 var vesentlig under SFT's anbefalte<br />
luftkvalitetskriterium.
ir<br />
Vedlegg 3.7.1<br />
Svevestøvskonsentrasjonene var generelt lave, kun en overskridelse på 35 pg<br />
PM10/m3 på Seljeåsneset. På grunn av vindretningen i måletidspunktet er det<br />
usikkert <strong>om</strong> disse overskridelsene kan knyttes til utslipp fra verket.<br />
Alle målte verdier for uløselig støvnedfall var under det s<strong>om</strong> betegnes s<strong>om</strong> lavt<br />
(
ø<br />
ø<br />
Vedlegg 3.7.1<br />
Svend Grådahl: Utslipp av klimagasser fra Si-prosessen hos <strong>Elkem</strong> Thamshavn og Holla<br />
Metall <strong>med</strong> fokus på NOx reduksjon. SINTEF rapport STF24 F03555. Gradert F<br />
Dioksinmålinger ved norske ferrolegeringsverk . DnV rapport nr 96-3446<br />
Halvard Tveit et. al: The Silicon Process — Improved Environmental Standard. "Silicones for<br />
Chemical Industry VII, September 2004<br />
Svend Grådahl et. Al.: Redusction of emissions fr<strong>om</strong> ferroalloys furnaces, INFACON, 2007<br />
Aud Nina Wærnes: Rapportering av utslipp fra Ferrolegeringsindustrien, Sintef notat, 2007-<br />
09-14
UTSLIPP TIL VANN<br />
Vedlegg 4<br />
Avløpsnettet på bedrifts<strong>om</strong>rådet er vist på vedlagt <strong>om</strong>rådeplan for utslipp til vann. De beskrevne<br />
utslippene er markert <strong>med</strong> farge og nummer på tegningen. Samlet oversikt er gitt i tabell 3.<br />
KJØLEVANN<br />
SJØVANN<br />
Hver av våre 3 smelteovner har egne resirkulasjonsanlegg for kjølevann. Resirkulasjonsvannet,<br />
ca. 1000 m3/h/ovn, passerer de vannkjølte deler på ovnen, og opptatt temperaturøkning,<br />
ca. 6°C, blir vekslet mot sjøvann i varmevekslere i pumpestasjonen; vist i <strong>om</strong>rådeplan utslipp<br />
til vann.<br />
Opptatt energi til resirkulasjonsvannet fra de 3 ovnene er ca. 220 GWh/år. En del av denne<br />
energien, ca. 80 GWh/år blir utnyttet i bedriftene Sis<strong>om</strong>ar A/S (smoltoppdrett), Sisoflor A/S<br />
(roseproduksjon) og Lakselva Idrettsanlegg (oppvarmet fotballbane).<br />
Inntaksledning for sjøvann ligger på ca. 8 meters dyp utenfor stasjonen og 5 stk. sjøvannspumper<br />
sørger for sirkulasjonen gjenn<strong>om</strong> vekslerne.<br />
Innløpstemperaturen på sjøvannet varierer mell<strong>om</strong> 3°C og 16°C, og vannmengden gjenn<strong>om</strong><br />
varmevekslerne varierer <strong>med</strong> sjøvannstemperaturen. Max. installert pumpekapasitet er 2500<br />
m3/h = 60.000 m3/døgn. Temperaturøkning på sjøvannet vil normalt ligge på 7-8°C.<br />
Utløpet ligger i vannkanten og har ingen merkbar betydning for algevekst eller isforholdene i<br />
<strong>om</strong>rådet.<br />
VASKING AV KVARTS<br />
I perioden april-oktober (ingen frostfare) vaskes all kvarts s<strong>om</strong> går over kvartssikten. Over<br />
sikten er montert ferskvannsdyser s<strong>om</strong> vasker kvartsen under sikting. Anslått vannmengde<br />
ca. 8 m3/h. Kvartsmengde over sikten i denne perioden er ca. 100.000 tonn. Avløpsvannet<br />
fra kvartssikten går til en klaringsdam hvor vannet har en oppholdstid på min. 1 time.<br />
Klaringsdammen blir tømt etter behov. Se pos. 3.2. <strong>om</strong>rådeplan utslipp til vann.<br />
OLJEHOLDIG AVLØPSVANN FRA VERKSTED<br />
I mekanisk verksted er det vaskehall og verksted for kjøretøyer. Avløpsvann herfra går til en<br />
to-kamret oljeutskiller, hvor kravet til oppholdstiden for vannet er minimum 1 time og overflatebelastningen<br />
er mindre enn 2 m3/t/m2 overflate. Med den begrensede bruk vi har av<br />
vaskehall og avløpsnett forøvrig er kapasiteten meget god.<br />
TØMMING AV OLIEUTSKILLER OG SLAMAVSKILLER<br />
- Det er inngått avtale <strong>med</strong> firmaet Østbø A/S <strong>om</strong> tømming av oljeutskiller og slamavskiller<br />
min. 2 ganger/år.<br />
UTSLIPP FRA GRANULERINGSANLEGG<br />
For å redusere risikoen for eksplosjon ved utstøping i granuleringsanlegg har vi konsesjon<br />
for å tilsette overflateaktive stoffer i kjølevannet. Stoffene er lett biologisk nedbrytbare, og<br />
stoffene tynnes i meget store vannmengder før de går ut i sjøen.
_<br />
Utslipp til vann. Lokalisering og mengder<br />
Ref. <strong>om</strong>rådeplan Avlopsvann fra Stoff s<strong>om</strong> slippes ut Mengder K<strong>om</strong>mentarer<br />
Nr.<br />
utslipp til vann<br />
5<br />
3.1.1 Kjølevann - ferskvann Ferskvann <strong>med</strong> temp. 10<br />
20°C<br />
700 m3/døgn Lit= +6°C<br />
6<br />
3.1.2 Kjølevann - sjøvann Sjøvann <strong>med</strong> temp. 10-<br />
20°C<br />
60 000 m3/døgn Max. kapasitet<br />
7 3.2 Vasking av kvarts Ferskvann 30 m3/døgn<br />
8 3.3 Oljeutskiller Avløpsvann 24 m3/døgn Maks kapasitet<br />
3.4 Slamavskillere Sanitæravløp 142 person-ekvi-valenter Maks<br />
8<br />
3.6 Utslipp fra Ferskvann <strong>med</strong> temp. ca. 800 m3/døgn Maks kapasitet.<br />
9 granuleringsanlegg 40°C<br />
-<br />
- -r-<br />
-<br />
_ - -<br />
-<br />
. S.-----..-- =--,.<br />
- -,1.--1-` -,.----,--- -<br />
..------:"-_,:,-,--''<br />
_<br />
- -<br />
,rrrrrrnry.r.<br />
Vedlegg 4
*<br />
ø<br />
*<br />
UTSLIPP TIL LUFT<br />
AVGASS FRA SMELTEOVN<br />
AVGASSMENGDER / STØV/STØTUTSLIPP<br />
Vedlegg 5<br />
S<strong>om</strong> nevnt under punkt 2.2 blir fra 5 - 20 % av kvartsen s<strong>om</strong> tilsettes smelteovnene<br />
<strong>om</strong>dannet til amorft Si02. Dette er synlig s<strong>om</strong> grå/hvit røyk. Denne røyken renses<br />
idag i 3 filteranlegg, ett for hver ovn. Filtrene er av typen posefilter der avgassen<br />
presses gjenn<strong>om</strong> filterposer laget av høytemperaturbestandig tekstil. Gasstemperatur<br />
inn på filtrene er ca 150 - 250°C.<br />
Etters<strong>om</strong> smelteovnene er åpne består avgassen i alt vesentlig av luft s<strong>om</strong> suges inn<br />
under ovnshetta, og mengde avgass bestemmes av ovnsbelastning og gasshettas utforming.<br />
Gassmengdene er i dag s<strong>om</strong> følger:<br />
Ovn 1 35 MW 300000 Nm3/time Filter 1<br />
Ovn 2 35 MW 300000 Nm3/time Filter 2<br />
Ovn 3 45 MW 400000 Nm3/time Filter 3<br />
Ut fra dagens konsesjon kan , ved driftsavbrudd på renseanlegg , driften på tilknyttet<br />
ovn fortsette i inntil 2 % av samlet driftstid pr år.<br />
Stotutslipp<br />
Direkte utslipp fra Smelteovnen kan forek<strong>om</strong>me. Dette kan ha sin årsak i at unormale<br />
driftsforhold på ovnen forårsaker for stor belastning på posefilteret temperaturmessig<br />
og/eller trykkmessig. Et spjeld i ovnskorsteinen/nødskorsteinen vil da åpne for at<br />
filterposene ikke skal skades og urenset ovnsgass vil slippe ut. Posefilteret vil i slike<br />
situasjoner normalt ikke stanse og driftsituasjonen vil vanligvis relativt raskt bli<br />
normal.<br />
Filteranleggene vil være gjenstand ulike typer periodisk vedlikehold. Dette kan gi seg<br />
utslag i at rensegraden varierer mell<strong>om</strong> år. Forebyggende vedlikehold planlegges i takt<br />
<strong>med</strong> planlagte vedlikeholdsvinduer på ovnene.<br />
Når spjeldet i ovnskorsteinen/nødskorsteinen åpner, eller når filteranlegget faller ut, vil<br />
alarmer varsle ovnsoperatørene slik at normal drift kan gjenopprettes så raskt s<strong>om</strong><br />
mulig.<br />
I <strong>Elkem</strong> har det fra drift av posefilter ble startet, kontinuerlig blitt arbeidet <strong>med</strong> å bedre<br />
driften av både ovner og filteranlegg slik at urensede utslipp kan holdes så lavt s<strong>om</strong><br />
mulig. For 2005 og 2006 var utslippene i % av driftstid følgende:<br />
2005 2006<br />
Ovn 1 0,12 Ikke i drift<br />
Ovn 2 0,22 0,52<br />
Ovn 3 0,33 0,79<br />
- Det er ikke montert måleutstyr for kontroll av restutslipp. Kontroll foregår visuelt.
111> SVOVELDIOKSID-S02<br />
Vedlegg 5<br />
Svovel finnes i de reduksjonsmaterialene s<strong>om</strong> benyttes i prosessen og vil bli drevet av<br />
og finnes i avgassen s<strong>om</strong> S02, <strong>med</strong> unntak av en mindre mengde svovel s<strong>om</strong> er bundet<br />
til støvet og blir tatt ut i filteranleggene. S-innhold i støv ligger i <strong>om</strong>rådet 0,2%. S02utslippene<br />
vil derfor være direkte avhengig av produsert metallmengde og de mengder<br />
og blandingsforhold av reduksjonsmaterialer s<strong>om</strong> er nødvendig og tilgjengelig for<br />
gjeldende produksjonskvantum.<br />
Utslipp av S02 rapporteres årlig på grunnlag av S-analyser i benyttede reduksjonsmaterialer<br />
og mengder av disse. Det korrigeres ikke for S-innhold i støv. For S02mengder,<br />
se <strong>vedlegg</strong> 5.1.<br />
KARBONDIOKSID-0O2<br />
Kull, koks, trekull og treflis er reduksjonsmaterialer i framstillingsprosessen for ferrosilisium.<br />
Karbonet i disse materialene vil, sammen <strong>med</strong> karbonet fra elektrodene, reagere<br />
<strong>med</strong> oksygenet fra kvartsen og forlate ovnene og inngå i avgassen s<strong>om</strong> CO2.<br />
Mengden CO2 er direkte avhengig av produksjonskvantum og mengden av reduksjonsmaterialer.<br />
Det har de siste årene vært en vridning mot større andel biokarbon i<br />
reduksjonsmaterialene. Dette har derfor gitt en lavere andel fossilt CO2-utslipp fra<br />
våre prosesser. Utslipp av CO2 rapporteres årlig beregnet på grunnlag av forbrukt<br />
mengde reduksjonsmaterialer ved bruk av <strong>om</strong>regningsfaktorer anbefalt av SFT. Se<br />
tidligere års egenrapporter.<br />
Nitrogenoksider - NOx<br />
Bedriften rapporterer årlig NOx- mengde basert på kullforbruk og <strong>om</strong>regningsfaktor<br />
anbefalt av SFT. Se årsrapport til SFT.<br />
Forbedringer<br />
Det har i FFF-regi vært jobbet mye <strong>med</strong> prosessoptimalisering de senere årene. I<br />
tillegg har vi ved <strong>Elkem</strong> <strong>Salten</strong> jobbet <strong>med</strong> bedre prosesskontroll av filteranlegget. Vi<br />
har ved <strong>Elkem</strong> <strong>Salten</strong> tatt i bruk forbedret chargeringsteknologi på ovnene. Dryss- og<br />
kontinuerlig chargering er tatt i bruk på ovnene og har gitt vesentlig reduksjon i<br />
forbrenningsstyrte avgasser s<strong>om</strong> PAH og dioksiner.<br />
DIFFUSE UTSLIPP FRA TAPPEHULL OG FLYTENDE METALL.<br />
Røyk fra tappehull og flytende metall<br />
I forbindelse <strong>med</strong> tapping av ovnene oppstår det røyk s<strong>om</strong> i dag suges av ved hjelp av<br />
egne tapperøksavsug. Dette er en forbedring gjenn<strong>om</strong>ført etter pålegg fra SFT siden<br />
1995.<br />
Andre forbedringer: Det er i 2006 gjenn<strong>om</strong>ført ytterligere tiltak for å optimalisere<br />
tapperøksavsugene og derav mindre sjanse for at røyk slipper forbi ovnen og opp<br />
lanterniden s<strong>om</strong> diffust utslipp. Det kan nevnes økt viftekapasitet og forbedring av<br />
avsugskanaler.<br />
Røyk ved utstøping<br />
Primært bruker vi to utstøpingsmetoder; i kokiller og granulering. Ders<strong>om</strong> det ikke er<br />
mulig å bruke noen av disse, støpes metallet ut på en storseng. Ved alle metodene<br />
avgis det noe røyk så lenge metallet er flytende. Det er vanskelig å kvantifisere<br />
mengde og konsentrasjon på disse utslippene.
ø<br />
Vedlegg 5<br />
Forbedringer: Det er jobbet <strong>med</strong> å forbedre teknikken for utsøping i storseng. Mer<br />
kontrollert ustøping og standardisert arbeidsoperasjon <strong>med</strong>fører mindre oppvirvling av<br />
støv og derav mindre diffust utslipp.<br />
Røyk fra reparasjon av tappehull<br />
Etter reparasjon av tappehullene skjer det en forbrenning og kalsinering av karbonmasse<br />
s<strong>om</strong> avgir litt røyk. Mesteparten av røyken stiger opp i spalten rundt ovnen og<br />
blir sugd inn under røykhetta, men en liten del går over tak. Mengde og konsentrasjon<br />
for utslipp over tak er ikke kvantifisert, men regnes s<strong>om</strong> ubetydelig.<br />
Torking og varming av oser og renner<br />
Når foringer i øser og renner er blitt reparert må de tørkes. Dette gjøres bl.a. ved hjelp<br />
av propanbrermere. Noe røyk oppstår under denne tørkinga men regnes s<strong>om</strong><br />
ubetydelig.<br />
Metallhåndtering<br />
Når kokillene tippes, når vi bryter storsengen og når metallet knuses, siktes og pakkes<br />
oppstår det metallstøv. For å ta hånd <strong>om</strong> støvet er det sentrale avsug <strong>med</strong> filter på forknuser<br />
<strong>med</strong> tilhørende band, piggvalseknuser m/tømmestasjon og band, sikt for knust<br />
metall, pakkestasjon for knust metall, siktestasjon for granulat og pakkestasjon for<br />
granulat.<br />
Forbedringer: Vi har i 2006 og 2007 jobbet <strong>med</strong> å optimalisere avsugene i knuse og<br />
sikteanlegget. Dette arbeidet fortsetter i 2008.<br />
Vi vil også jobbe <strong>med</strong> å optimalisere metallhåndtering s<strong>om</strong> bl.a. <strong>om</strong>fatter <strong>om</strong>lasting av<br />
ferdig størknet og avkjølt metall. Dette vil redusere støving i smelteverket og derav<br />
mindre diffust utslipp til luft.<br />
RENSEANLEGG FOR OVNSRØYK<br />
S<strong>om</strong> nevnt har vi 3 filteranlegg s<strong>om</strong> renser ovnsgassen for Si02-pulver. Øverst i skorsteinene<br />
er det skorsteinspjeld s<strong>om</strong> i åpen tilstand slipper røyken ut over tak. Når dette<br />
er lukket suges røyken gjenn<strong>om</strong> en —300 m lang rørgate hvor røyken nedkjøles. Etter<br />
rørgata går røyken gjenn<strong>om</strong> radikloner hvor grovstoffene skilles ut. Viftene står etter<br />
radiklonene og blåser røyken inn i filteret. Inne i filteret fordeles røyken til de<br />
kamrene hvor posene er montert. Støtutslipp vil fra tid til annen forek<strong>om</strong>me på grunn<br />
av høyt trykk, temperatur eller andre driftsproblemer i renseanlegget.<br />
Forbedringer m.h.t. utslipp:<br />
Vi har siden 1995 byttet ut filterposene i alle kamre fra ordinære<br />
glassfiberposer til membranposer. Dette har gitt mindre utslipp gjenn<strong>om</strong> filter.<br />
Vi må likevel ta noe høyde for slitasje på filterposer over tid og mener 20<br />
mg/Nm3 er en realistisk grense på 12 måneders gjenn<strong>om</strong>snitt.<br />
Vifter stanser ikke m<strong>om</strong>entant når behov for åpning av nødskorsteiner åpnes -<br />
anlegget k<strong>om</strong>mer raskere i drift og utslippet reduseres.<br />
Det er etablert bedre temperatur- og trykkontroll til filteret noe s<strong>om</strong> gir færre<br />
støtutslipp.
.<br />
Håndtering av microsilika.<br />
Vedlegg 5<br />
Fra hovedfiltrene sendes pulveret <strong>med</strong> luftsendere til fem siloer. Luften s<strong>om</strong> må evakueres<br />
fra siloene blir filtrert i egne filtre. Hver silo har sitt filter. Fra siloene transporteres<br />
pulveret til våre to pakkestasjoner. Vi har et anlegg s<strong>om</strong> pakker pulver i<br />
småsekker og et anlegg s<strong>om</strong> pakker i storsekker. I tillegg leverer vi en del pulver i<br />
bulk. Det montert avsugsanlegg for pakkemaskinene. De grove partiklene s<strong>om</strong> skilles<br />
ut i radiklonene blir kjørt til deponi.<br />
Forbedringer siden 1995 s<strong>om</strong> har <strong>med</strong>ført mindre deponert materiale:<br />
Pulveret pelletiseres ikke lengre.<br />
Pulver i defekte sekker tas tilbake i produksjonen. Noe arbeide <strong>med</strong><br />
tilførsel til silo gjenstår.<br />
LASTING, LOSSING OG TRANSPORT AV RÅ- OG FERDIGVARER<br />
Håndtering av rå- og ferdigvarer produserer normalt en del støv. For å minimalisere dette<br />
kjøper vi vasket kull s<strong>om</strong> fortsatt er våt ved lossing. I s<strong>om</strong>merhalvåret er også kvartsen<br />
vasket.
Utslipp til luft. Lokalisering og mengder<br />
Nr. Type utslipp Utslippshøyde Men der K<strong>om</strong>mentarer<br />
Gasser + tungmetaller beregnes.<br />
Støvmengder anslås til maks. Støvmengde anslås. Se egenrapport for<br />
1 Ovns ass 25m 20 m /Nm3 2006.<br />
2 Diffuse utsli 45m<br />
Gasser + tungmetaller beregnes.<br />
Støvmengde anslås. Se egenrapport for<br />
3 Pro anbrennere 45m Anslås til maks. 10 k /time 2006.<br />
4 Knuse- osikteanle 10m Målt 1 m /Nm3 i 2006. Støvmen de kontrollmåles<br />
li kedlegg 5
lik<br />
Utslippsk<strong>om</strong>ponenter til luft<br />
Basert på tidligere års rapporteringer og antatt tonnasje på 130 000 tonn metall, basis FeSi 75%,<br />
har vi kalkulert oss til følgende antatte typiske verdier <strong>med</strong> de råvarene s<strong>om</strong> er tilgjengelige i dag:<br />
Verdiene er årstall.<br />
S02 tonn 1500<br />
CH4 tonn 160<br />
CO tonn 450<br />
CO2 (B) 1000 tonn 90<br />
CO2 (F) 1000 tonn 450<br />
DIOKSIN 0,40<br />
N20 tonn 60,0<br />
NOx tonn 2000<br />
PAH k 250<br />
VOC tonn 10,0<br />
As k 30,0<br />
Cd k 0,20<br />
Cr-TOT k 3,0<br />
Cu k 5,0<br />
H k 4,0<br />
Mo k 0,80<br />
Ni k 1,5<br />
Pb k 15,0<br />
Zn k 20,0<br />
<strong>vedlegg</strong> 5.1.1
SINTEF<br />
SINTEF Materialer og kjemi<br />
Postadresse: 7465 Trondheim<br />
Besøksadresse: Affred Getz vei 2<br />
Telefon:4000 3730<br />
Telefaks:73 59 27 86<br />
Foretaksregisteret: NO 948 007 029 MVA<br />
ARKIVKODE GRADERING<br />
ELEKTRONISK ARKIVKODE<br />
Intern<br />
Brev <strong>om</strong> utslipp SFT september 2007.doc<br />
GJELDER<br />
NOTAT<br />
RAPPORTERING AV UTSLIPP FRA<br />
FERROLEGERINGSINDUSTRIEN<br />
GÅR TIL<br />
Til <strong>med</strong>lemsbedriftenell-FF<br />
v/ Inger Johanne Eikeland/<strong>Elkem</strong><br />
Vedle 5.1.2<br />
BEHANDLING ORIENTERING ETTER<br />
PROSJEKTNR. DATO SAKSBEARBEIDER/FORFATTER ANTALL SIDER<br />
242102 2007-09-14 Aud N. Wærnes 2<br />
RAPPORTERING AV UTSLIPP FRA FERROLEGERINGSINDUSTRIEN<br />
Siden 1999 har Si- og FeSi-produsentene i den norske ferrolegeringsindustrien rapportert utslipp<br />
av tungmetaller basert på råmaterialforbruk for den enkelte produsent, felles råmaterialanalyser og<br />
felles fordelings-/utslippsfaktorer. Sistnevnte ble bestemt ved materialbalanseberegninger ut fra en<br />
målekampanje på <strong>Elkem</strong> Thamshavn i 1999 der det ble tatt ut prøver av råmaterialer og produkter<br />
s<strong>om</strong> ble analysert av et akkreditert laboratorium (LabNett — daværende Miljølab i Telemark), samt<br />
at det ble foretatt avgassanalyser. Denne målekampanjen ble utført av SINTEF Materialer og<br />
kjemi, og arbeidet <strong>med</strong> tungmetaller ble beskrevet i en egen rapport (/1/) og kvalitetssikret av Det<br />
Norske Veritas (/2/).<br />
S<strong>om</strong> en del av en større miljømålekampanje på <strong>Elkem</strong> Thamshavn i april 2007, også utført av<br />
SINTEF Materialer og kjemi, ble bl.a. grunnlag for beregning av utslipp av tungmetaller revidert,<br />
både for å kvalitetssikre beregningsgrunnlaget og for å øke presisjonen og kunnskapsnivået. På<br />
grunn av den planlagte målekampanjen i april 2007 fikk man for Si- og FeSi-produsentene i<br />
Norge utsatt frist for rapportering av utslipp av tungmetaller for 2006 fra 1. mars til 15.september.<br />
Resultatene fra målekampanjen i 2007 stemmer i hovedsak <strong>med</strong> resultatene fra målekampanjen i<br />
1999 når det gjelder materialbalanse for tungmetaller, men utslipp av noen prioriterte tungmetaller<br />
gjenn<strong>om</strong> renset avgass til luft synes å være lavere enn tidligere estimert. Imidlertid ønsker<br />
ferrolegeringsindustrien å verifisere dette gjenn<strong>om</strong> nye undersøkelser og målekampanjer før<br />
beregningsgrunnlaget oppdateres.<br />
På grunn av det ovenstående ønsker ferrolegeringsindustrien å rapportere tungmetallutslipp fra<br />
norske Si- og FeSi-produsenter for 2006 ved hjelp av de opprinnelige fordelingsfaktorene s<strong>om</strong> ble<br />
etablert i forbindelse <strong>med</strong> målekampanjen i 1999. Videre forventer man å ha grunnlag nok til å<br />
vurdere en oppdatering av fordelingsfaktorene i løpet av 2008-09 etter å ha foretatt nye<br />
målekampanjer.<br />
Når det gjelder rapportering av utslipp av NOx, dioxin, PAH osv, vil dette også bli basert på<br />
tidligere målinger og faktorer. Det gjøres ingen endringer i forhold til tidligere. En vil imidlertid<br />
Dette notatet inneholder prosjektinformasjon og foreløpige resultater s<strong>om</strong> underlag for endelig prosjektrapport<br />
SINTEF hefter ikke for innholdet, og tar forbehold mot gjengivelse.<br />
X<br />
-J<br />
AVTALE
ø<br />
oSINTEF 2<br />
vurdere en revisjon av faktorene når det er gjenn<strong>om</strong>ført flere målkampanjer. Man håper på<br />
forståelse for dette.<br />
Referanser:<br />
/1/ H. Tveit og E. Myrhaug; "Materialbalanse for tungmetaller for alle <strong>Elkem</strong>s Si- og FeSi-verk i<br />
Norge", Rapport fra <strong>Elkem</strong> til SFT, 21. februar 2000.<br />
/2/ 1. Nestaas; "Utredning <strong>om</strong> utslipp av tungmetaller fra <strong>Elkem</strong>s Si- og FeSi-verk", Erklæring fra<br />
Det Norske Veritas, 22. februar 2000.
ø<br />
I<br />
Typiske analyser for microsilica<br />
% A1203 0,43<br />
% Ca0 0,23<br />
% Cl 0,043<br />
% Cr203 0,0007<br />
% CuO 0,0022<br />
% Fe203 0,22<br />
% K20 0,81<br />
% M O 0,45<br />
% Mn0 0,016<br />
% Na20 0,23<br />
% P205 0,08<br />
% Si02 96,7<br />
% SO3 0,13<br />
% TiO2 0,0015<br />
% ZnO 0,02<br />
% SiC 0,22<br />
% C 0,63<br />
H 7,7<br />
Vedlegg 5.3.1
ELKEM MICROSILICA® Side 1 av 5<br />
HMS-DATABLAD<br />
VE.644:-G-4-<br />
ELKEM MICROSILICA®<br />
Sist endret: 25/03/2001 Internt nr: 501/Nor Erstatter dato:01/06/2000<br />
1. IDENTIFIKASJON AV KJEMIKALIET OG ANSVARLIG FORETAK<br />
HANDELSNAVN ELKEM MICROSILICA®<br />
KJEM1SK NAVN SILISIUMDIOKSID<br />
ELKEM MICROSILICA® ; Microsilica, silisiumoksid pulver, amorft silisiumoksid,<br />
silisiumdioksidpulver, kondensert Si02-damp, silisiumoksid damp. ; Microsilica,<br />
SYNONYMER . .<br />
sihsiumoksid pulver, amorft silisiumoksid,\x0D\x0Asilisiumdioksidpulver,<br />
kondensert Si02-damp, \x0D\x0Asilisiumoksid damp.\x0D\x0A<br />
GRUPPENAVN UORGANISKE OKSIDER<br />
BRUKSOMRÅDE RØYKKONDENSAT FRA FeSi / Si - METALLPROD.<br />
FORMEL Si02<br />
Leverandorens artikkelnumme<br />
501/Nor<br />
NASJONAL PRODUSENT/IMPORTØR<br />
Foretak<br />
Adresse<br />
Postnr./sted<br />
Land<br />
Telefon<br />
Faks<br />
KONTAKTPERSONER<br />
Navn<br />
Arne Skagen<br />
Arne Skagen<br />
ELKEM ASA MATERIALS<br />
Postboks 8126 Vågsbygd<br />
4675 KRISTIANSAND<br />
38 01 75 00<br />
38 01 49 70<br />
E-post Tlf. (arb.)<br />
OPPLYSNINGER OM KJEMISK SAMMENSETNING<br />
Nr. Ingrediensnavn EC-nr. Cas-nr. Vekt-% R-liste Merking<br />
I SILISIUMDIOKSYDRØYK (Si02), amorft 69012-64-2 60-100 IK<br />
Tegnforklaring: T+=meget giftig, T=giftig, C=etsende, Xn=helseskadelig, Xi=irriterendeE=eksplosiv, 0=oksiderende, F+=ekstremt<br />
brannfarlig, F=meget brannfarlig, N=miljøskadelig, Kreft=kreftfremkallende, Mut=arvestoffskadelig, Rep=reproduksjonsskadelig,<br />
Kons.—konsentrasjon<br />
INGREDIENSKOMMENTARER<br />
\x0D\x0AProduktet kan inneholde små mengder krystallinsk kvarts (< 0,5%).<br />
VIKTIGSTE FAREMOMENTER<br />
GENERELT<br />
Microsilica representerer ikke en fare for helse- miljø eller sikkerhet når det blir håndtert og oppbevart s<strong>om</strong><br />
anbefalt (se seksjon 7).<br />
FØRSTEHJELPSTILTAK<br />
http://146.192.208.223/getDocument.axd?id=305&language=N&docType=15 18.11.2007
ELKEM MICROSILICA® Side 2 av 5<br />
1/ INNÅNDING<br />
Fjern vedk<strong>om</strong>mende person fra det støvete <strong>om</strong>rådet. Frisk luft.<br />
HUDKONTAKT<br />
Vask <strong>med</strong> såpe og vann.<br />
ØYEKONTAKT<br />
Skyll øynene <strong>med</strong> vann/øyeskyllevæske i minst 15 min. Ved fortsatt ubehag, søk legetilsyn.<br />
SVELGING<br />
Ikke aktuelt.<br />
TILTAK VED BRANNSLUKKING<br />
EGNET BRANNSLUKKINGSMIDDEL<br />
Ikke relevant.<br />
BRANN- OG EKSPLOSJONSFARE<br />
Microsilica er ikke brennbart, og støvet <strong>med</strong>fører ingen fare for eksplosjon.<br />
ANNEN INFORMASJON<br />
Bruk brannslukningsmidler s<strong>om</strong> passer til <strong>om</strong>givende materialer.<br />
TILTAK VED UTILSIKTET UTSLIPP<br />
SIKKERHETSTILTAK FOR Å BESKYTTE PERSONELL<br />
Unngå innånding av støv.<br />
METODER FOR OPPRYDDING OG RENGJØRING<br />
Søl samles i egnede beholdere.<br />
HÅNDTERING OG OPPBEVARING<br />
HÅNDTERING<br />
Unngå arbeidsoperasjoner s<strong>om</strong> <strong>med</strong>fører støving. Se seksjon 8.<br />
OPPBEVARING<br />
Oppbevares adskilt fra flussyre (HF). Bør ikke lagres ved temperatur i nærheten av - eller under 0 °C.<br />
EKSPONERINGSKONTROLL OG PERSONLIG VERNEUTSTYR<br />
BEGRENSNING OG KONTROLL AV EKSPONERING<br />
Oyevern, øyespylingsmuligheter og beskyttelseshansker. Sørg for god ventilasjon.<br />
ÅNDEDRETTSVERN<br />
http://146.192.208.223/getDocumentaxd?id---305&language=1\1&docType=15 18.11.2007
II,<br />
ELKEM MICROSILICA® Side 3 av 5<br />
Bruk godkjent støvmaske <strong>med</strong> støvfilter ih. t. NS - EN 149 FFP 2S / 3S eller tilsvarende i <strong>om</strong>råder <strong>med</strong><br />
utilstrekkelig ventilasjon.<br />
ØYEVERN<br />
Bruk tette vernebriller.<br />
HÅNDVERN<br />
Bruk arbeidshansker for å unngå sår, sprukket hud og utslett.<br />
ADMINISTRATIVE NORMER<br />
in rediensnavnCas-nr.Intervall<br />
SILISIUMDIOKSYDRØYK (S102),<br />
amorft<br />
69012-64-2 8 timer<br />
FYSISKE OG KJEMISKE EGENSKAPER<br />
TILSTANDSFORM<br />
Ultrafint amorft pulver (respirabelt støv), kan danne aggl<strong>om</strong>erater.<br />
II> FARGE<br />
Grå<br />
LUKT<br />
Ingen lukt.<br />
LØSELIGHET<br />
Uoppløselig / Tungt løselig<br />
mm m3ÅrAnm.<br />
1,52001<br />
FYSISKE OG KJEMISKE PARAMETERE<br />
Smelte-/frysepunkt: 1550-1570 °C Tetthet: 2.2-2.3<br />
Loselighet i vann: Uløselig/tungt løselig Ss. overflate m'/g: 15-30<br />
Part.storrelse midd. gm: 0.5 Bulk tetthet kg/m': 150-700<br />
STABILITET OG REAKTIVITET<br />
STABILITET<br />
Normalt stabilt, ikke brennbart. \x0D\x0ASe nedenfor.<br />
FARLIGE SPALTINGSPRODUKTER<br />
Microsilica reagerer <strong>med</strong> fiussyre (HF) og danner den giftige gassen silisiumtetrafluorid (SiF4).<br />
Oppvarming av Microsilica over 500 °C kan resultere i dannelse av krystallinske Si02 - modifikasjoner<br />
(kristobalitt/tridymitt) s<strong>om</strong> kan forårsake lungefibrose. Omdannelsen går hurtigere jo høyere temperaturen er.<br />
OPPLYSNINGER OM HELSEFARE<br />
oneh. toksisitet: itr-rotte LDLo 120 m<br />
INNÅNDING<br />
Finfordelt støv kan irritere og virke uttørrende på slimhinner.<br />
411 HUDKONTAKT<br />
Finfordelt støv kan irritere og virke uttørrende.<br />
http://146.192.208.223/getDocumentaxd?id=305&language=N&docType=15 18.11.2007
ELKEM MICROSILICA® Side 4 av 5<br />
ØYEKONTAKT<br />
Finfordelt støv kan irritere og virke uttørrende.<br />
SVELGING<br />
Finfordelt støv kan irritere og virke uttørrende på slimhinner.<br />
AKUTTE OG KRONISKE SKADEVIRKNINGER<br />
Microsilica kan inneholde små mengder krystallinsk kvarts (
ELKEM MICROSILICA® Side 5 av 5<br />
EF - etikett Ikke vurdert<br />
SAMMENSETNING<br />
S-SETNINGER<br />
Ingen S- setninger angitt.<br />
REFERANSER<br />
Norsk stoffliste (Statens forurensningstilsyn, Arbeidstilsynet,\x0D\x0ADirektoratet for Brann- og<br />
Eksplosjonsvern DBE, 1998).<br />
Administrative normer (Arbeidstilsynet, 2001).<br />
16. ANDRE OPPLYSNINGER AV BETYDNING FOR HMS<br />
INFORMASJONSKILDER<br />
Foreliggende HMS-datablad er laget i henhold til forskrift <strong>om</strong> utarbeidelse og distribusjon av helse-, miljøog<br />
sikkerhetdatablader for farlige kjemikalier (Arbeidstilsynet, 1997 best. nr. 548).<br />
LEVERANDØRENS ANMERKNINGER<br />
Produktanvendelse: Tilsetning til betong. \x0D\x0ALitteraturreferanser er tilgjengelige ved henvendelse til<br />
produsenten. \x0D\x0A<strong>Elkem</strong> Microsilica ® er et registrert varemerke s<strong>om</strong> eies av <strong>Elkem</strong> ASA.<br />
\x0D\x0ADatabladet er lagt inn av Stoffregisteransvarlig, <strong>Elkem</strong> Research.<br />
UTGITT: 23/02/1998<br />
HMSD ER UTARBEIDET AV<br />
Foretak Tore Danielsen<br />
This document was generated using Pride Chess 10.3.0.0<br />
http://146.192.208.223/getDocumentaxd?id=305&language=N&docType=15 18.11.2007
AVFALL - DEPONI<br />
Vedlegg 6<br />
<strong>Elkem</strong> <strong>Salten</strong> har eget deponi. Deponiet er lokalisert ca. 8 km fra bedriften (se <strong>vedlegg</strong> 2.3.3).<br />
<strong>Elkem</strong> <strong>Salten</strong> mottok i februar 2006 en ny driftsstillatelse fra SFT s<strong>om</strong> estimerte (fra 2004) ca.<br />
25 års deponeringskapasitet <strong>med</strong> de mengder s<strong>om</strong> har vært typisk de siste år. Vi viser forøvrig<br />
til denne driftstillatelse og tidligere tilsendt generalplan for deponiet.<br />
Planen <strong>med</strong> overløpskanal for deponiet er framskyndet og vil gjenn<strong>om</strong>føres i tre faser. Fase 1<br />
<strong>om</strong>fatter hovedløp opp til krysningspunkt for bekketilførsler oppstrøms mens vestre (fase 2)<br />
og østre kanalløp (fase 3) ferdigstilles etter planen i 2008 og 2009. Dette vil sikre deponiet<br />
ytterligere mot utvasking av silicapulver til Tørfjorden.<br />
FORBEDRINGER SIDEN 1995<br />
Industriavfall<br />
Andel salgbart pulver har økt. Pelletisering av pulver er avviklet. Utvikling i avfallsmengder<br />
til deponiet siden år 2000 er vist i graf nedenfor. Det er bedre fokus på håndtering av sekker<br />
for å unngå brekkasje (s<strong>om</strong> tidligere har ført til at materiale gikk til deponi). Ny rutine er nedklassifissering<br />
for salg til kunder s<strong>om</strong> kan ta imot slikt materiale - samtidig s<strong>om</strong> det arbeides<br />
<strong>med</strong> en egen logistikk for å føre slikt materiale tilbake til ovnssilo. Det siste enda mer relevant<br />
<strong>med</strong> etableringen av Sidistar.<br />
Økningen i den stiplede kurven nedenfor fra 2003- 2006, har sammenheng <strong>med</strong> vridning av<br />
produksjon fra FeSi 75% til høyere andel Si 96/97 <strong>med</strong> høyere spesifikk MicroSilicaproduksjon.<br />
160<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
- -<br />
Avfall til Andkilen<br />
_<br />
Kg industriavfall pr. 1000<br />
tonn Si<br />
- - Kg grovstoff og silica-avfall<br />
pr. 1000 tonn Si<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Restavfall, papir, plast, metall, trevirke og spesialavfall
Vedlegg 6<br />
Vi har siden 1995 etablert avtaler <strong>med</strong> regionale avfallsmottak s<strong>om</strong> IRIS og Østbø AS. Dette<br />
har <strong>med</strong>ført økt andel kildesortering og mindre belastning på det ytre miljø. Ordning <strong>med</strong><br />
k<strong>om</strong>munal fylling er avviklet.<br />
Papp og papirpresser er eksempler på løsninger s<strong>om</strong> har bidratt til en bedre sortering og økt<br />
gjenvinning. Trevirke blir returnert i egne kontainere. Alt jernskrap blir gjenvunnet hos<br />
Fundia på Mo mens annet metall blir levert til Metall og Gjenvinning i Bodø.<br />
Spesialavfall / farlig avfall blir levert til Østbø i Bodø s<strong>om</strong> har spesialisert seg på dette<br />
<strong>om</strong>rådet. Ny avdeling for spesialavfall er under etablering i Fauske K<strong>om</strong>mune.<br />
Vi har i 2007 jobbet ytterligere <strong>med</strong> å optimalisere avfallshåndteringa ved at vi oppgraderer<br />
kontainersystemene og setter enda tydeligere standard for hvordan avfallshåndtering skal<br />
foregå. Enda flere presser for retur av plast og papir kjøpes inn. Dette arbeidet fortsetter i<br />
2008.
Vedlegg 7.2
INNLEDNING<br />
Vedlegg 8.3<br />
Beredskapsplanen er utarbeidet <strong>med</strong> tanke på å be rense større ul kker av enhver art s<strong>om</strong> s<strong>om</strong> kan i<br />
skade å mennesker mil'ø o materiell.<br />
Men deler av planen, alarmering og varsling, gjelder også ved mindre ulykker/branner, hvor det kreves<br />
at deler av beredskapsapparatet utkalles.<br />
Aktuelle nød- og ulykkessituasjoner kan være:<br />
EKSPLOSJON I GRANULERINGSANLEGG<br />
EKSPLOSJON I OVN<br />
EKSPLOSJON P.G.A. GJENNOMBRENNING I OVN<br />
STØVEKSPLOSJON I KNUSE-/SIKTEANLEGG, FILTERANLEGG/LUKKEDE ELEVA-<br />
TORER<br />
EKSPLOSJON OVNSTRAFOER M/BRANN<br />
EKSPLOSJON HOVEDTRAFOER M/BRANN<br />
BRANN I PROPANTANK<br />
LEKKASJE PÅ DIESELTANK OG RESERVETRAFOER<br />
GASS I RAMATERIALER, SILOER, SKIPSROM<br />
BRANN RAMATERIALLØYPE<br />
OVERSVØMMELSE KJELLER SMELTEVERK<br />
BRUDD PA VANNVEIERI KRAFTVERKENE<br />
EKSPLOSJON/BRANN I KRAFTSTASJONENE<br />
OVERSVØMMELSE "<br />
BRANN I ELEKTRODEMASSELAGER<br />
INDUSTRISPIONASJE<br />
TERROR/SABOTASJE<br />
OLJELEKKASJE FRA SKIP<br />
Utvalgte deler av industrivernet skal kalles ut ved heving av securitynivå i ISPS-<strong>om</strong>rådet. For<br />
slike situasjoner henvises til Securityplanen for ISPS-<strong>om</strong>rådet s<strong>om</strong> er distribuert i begrenset<br />
<strong>om</strong>fang.<br />
Ved miljoutslipp av olje/diesel har vi tilgang til ubegrensede mengder absorbenter i form av<br />
treflis, trekull og fines av kull/koks, samt subb for oppdemning /avsperring lekkasjen. Dette er<br />
nærmere angitt i stående ordre for personell orden sikring.<br />
For utslipp fra renseverket henvises til driftsinstruks for renseverket, sal-01-05.13, drift av filter.<br />
Beredskapsplanen fører fram til et innsatsklart aksjonsapparat. Gjenn<strong>om</strong> dette mener vi å ha oppnådd:<br />
ENKELHET<br />
FLEKSIBILITET<br />
Planen forutsettes gjenn<strong>om</strong>gått <strong>med</strong> alle ledere og alt redningspersonell, slik at hver enkelt er orientert<br />
<strong>om</strong> opplegget generelt og egne oppgaver spesielt. Videre skal Industrivernet ved hjelp av trening og<br />
øvelse kunne løse ovennevnte oppgaver på en tilfredsstillende måte.<br />
Straumen, 4. September 2007<br />
Hilde Rolandsen (sign.) Alf K.Brandsæther (sign.)