Stetoskopet nr. 3 2012 - Sykehuset Østfold
Stetoskopet nr. 3 2012 - Sykehuset Østfold
Stetoskopet nr. 3 2012 - Sykehuset Østfold
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Jakter på<br />
gener<br />
Lene Olsen Hult<br />
er sykehusets første<br />
molekylærbiolog side 4<br />
Tøffe valg på<br />
intensiven<br />
– For noen svært syke pasienter<br />
er det bedre å få slippe, sier<br />
overlege Peter Holm side 16<br />
stetoskopet<br />
Internmagasin for medarbeidere i <strong>Sykehuset</strong> <strong>Østfold</strong> · Nummer 3 november <strong>2012</strong> · www.sykehuset-ostfold.no<br />
Grunnsteinen<br />
er lagt<br />
13 gjenstander vil alltid<br />
være synlige i vestibylen<br />
på Kalnes side 20<br />
En enkel sjekkliste gjør kirurgiske inngrep tryggere<br />
Tema pasientsikkerhet side 7
leder Toppen av galskap<br />
er å gjøre de samme tingene på den samme måten, og forvente et<br />
nytt resultat. Noen, jeg vet ikke hvem, har sagt dette. Og det viser<br />
seg at vi i <strong>Sykehuset</strong> <strong>Østfold</strong> (SØ) både gjør ting på nye måter og får<br />
nye resultater. Dugnadsinnsats fra starten av september med opprydding<br />
i over 100 000 usignerte prøvesvar. Etter ryddejobben har vi<br />
nå 200. Imponerende! Det gir oss kontroll og trygger pasientsikkerheten.<br />
Rapporten kommer hver uke, for å sikre oversikt.<br />
Helseminister Jonas Gahr Støre holdt innlegg forleden, han<br />
sa; – Den viktigste lederen i sykehus er mellomlederen. Og<br />
innhold smÅstoFF<br />
FAG<br />
Jakter på dårlige gener<br />
<strong>Sykehuset</strong> har fått sin første molekylærbiolog side 4<br />
TEMA<br />
Pasientsikkerhet<br />
I hele sykehuset iverksettes tiltak for å øke<br />
pasientsikkerheten side 7<br />
SAMHANDLING<br />
Hospitering<br />
Hospitering gir større forståelse<br />
for hverandres arbeidssituasjon side 14<br />
I MILJØET<br />
Intens hverdag<br />
Hver dag må medarbeidere i intensiven<br />
ta de aller tyngste avgjørelsene side 16<br />
NYTT SYKEHUS<br />
Grunnsteinen er lagt<br />
Hvilke forventninger har vi til<br />
framtidens sykehus? side 20<br />
HELSE I HVER BIT<br />
Tilbake til røttene<br />
Trauste, norske rotfrukter<br />
er rett og slett blitt trendy side 24<br />
Er teksten forståelig?<br />
Tips til deg som skriver pasientinformasjon side 26<br />
mellomlederen i SØ har store forventninger på seg for å skape<br />
endringer, samtidig som at den daglige driften er krevende<br />
i seg selv.<br />
<strong>Sykehuset</strong> <strong>Østfold</strong> er i endring, store endringer er gjort og<br />
fl ere er planlagt. Administrerende direktør har reorganisert<br />
sykehuset fra november. Avdelingssjefene i somatikken, de viktige<br />
mellomledere, får større oppgaver og større oppmerksomhet.<br />
Samtidig kommer det nye funksjoner for å sikre den interne og den<br />
eksterne samhandlingen i alle de tverrgående prosessene. – Dette er<br />
Nytt sykehus som dataspill<br />
Allerede neste vår kan medarbeidere som skal jobbe i det nye sykehuset på<br />
Kalnes bli kjent med sin nye arbeidsplass og lære seg å bruke bygget - gjennom<br />
et dataspill. Spillteknologi er et av fl ere tiltak for å gjøre medarbeiderne kjent<br />
med den nye arbeidsplassen, i god tid før bygget er ferdig. Målet er å forebygge at<br />
vi får innfl ytnings- og oppstartsproblemer når det nye sykehuset skal tas i bruk.<br />
<strong>Sykehuset</strong> i dataspillet blir en tro kopi av det nye sykehuset på Kalnes. Hele det<br />
nye sykehuset er tegnet i 3D-tegninger, som man kan bevege seg rundt i.<br />
– Prosjektet kan være en fi n og nytenkende måte å gjøre seg kjent i nytt<br />
sykehus på, sier Ingunn Olsen, leder for innovasjon i <strong>Sykehuset</strong> <strong>Østfold</strong>.<br />
I tillegg til å bevege seg rundt i det nye sykehuset, vil dataspillet gi<br />
medarbeidere mulighet til å trene på arbeidsoppgaver og bli vant til både<br />
interiøret og det tekniske utstyret.<br />
– Dette er et spennende innovasjonsprosjekt, som både har potensial til å<br />
forberede oss til innfl ytting og arbeid i nytt sykehus, og også som en fremtidig<br />
spillbasert læringsarena for å øke ansattes kompetanse på ulike aktuelle<br />
områder, sier Olsen.<br />
Dataspillet er utviklet av de norske selskapene Sarepta Studio, Krillbite Studio<br />
og Moondrop.<br />
Illustrasjoner: Sarepta Studio/Helse Sør-Øst/Cowi/Arkitektgruppen nytt<br />
østfoldsykehus<br />
dramatisk, spennende, og antagelig riktig, var kommentaren fra en<br />
av avdelingssjefene i sykehuset etter presentasjonen.<br />
I psykisk helsevern er organisasjonen i endring, med tverrgående<br />
prosesser. Hvordan psykisk helsevern skal være i framtiden vil<br />
avhenge av disse endringene og hvilke endringer som kommer som<br />
følge av samhandlingsreformen, når den treffer dette området også.<br />
Divisjon for intern service får et nytt kjempebygg å passe på fra<br />
2014. Sammen med de løpende endringene i Moss fra nå og til 2014,<br />
vil dette være nye og spennende utfordringer.<br />
Spis et måltid med mening<br />
Spis et måltid med mening<br />
Egne småbarnsdager for første gang<br />
Hele sju prosent av norske 4-åringer<br />
har ulike psykiske vansker og<br />
forstyrrelser.<br />
– Det er viktig at vi ikke bare<br />
venter og ser om dette er noe<br />
barnet vokser av seg. Altfor få barn i<br />
risikosonen blir identifi sert tidlig nok,<br />
og altfor få av de yngste barna får<br />
hjelp, sier psykologspesialist Kåre S.<br />
Olafsen i <strong>Sykehuset</strong> <strong>Østfold</strong>.<br />
For å øke kunnskapen om<br />
psykisk helse hos de minste barna<br />
ble «Småbarnsdagene i <strong>Østfold</strong>»<br />
arrangert i høst. I løpet av to dager<br />
kunne 200 fagpersoner i kommune-<br />
og spesialisthelsetjenesten<br />
som arbeider med barn, lære<br />
om betydningen av den tidlige<br />
tilknytningen, en metode for å<br />
Ved å betale to kroner ekstra for<br />
et sunt måltid i kantina, gir du<br />
samtidig et varmt og næringsrikt<br />
måltid til et skolebarn i Afrika.<br />
– Dette er et virkelig bra<br />
bistandsprogram, som vi håper<br />
alle medarbeidere og andre<br />
kantinebesøkende vil støtte opp<br />
om, sier Lars Pihl, avdelingssjef<br />
for mat- og transportavdelingen i<br />
<strong>Sykehuset</strong> <strong>Østfold</strong>.<br />
Det internasjonale hjelpeprogrammet<br />
har fått navnet Table<br />
for two, og er en stiftelse med<br />
hovedsete i både Japan og USA.<br />
Målet er å få fl ere i den vestlige<br />
delen av verden til å spise sunt,<br />
samtidig som sultne skolebarn<br />
sikres et varmt måltid i løpet av<br />
dagen.<br />
– Det hele går ut på at<br />
medarbeidere og besøkende<br />
i alle kantinene i <strong>Sykehuset</strong><br />
<strong>Østfold</strong> får mulighet til å velge<br />
forhåndsplukkede sunne måltider<br />
vurdere tilbaketrekkingsatferd,<br />
forståelse av barnets temperament<br />
og betydningen av tidlige traumer.<br />
– Riktig oppfølging vil gi barna<br />
Vi i SØ er heldige. Ikke bare får vi et nytt<br />
sykehus, det reiser seg fra dag til dag. Mer enn<br />
30 prosent av bygget er ferdig. Vi skal også<br />
bygge en ny innmat. Ny innmat med moderne<br />
strømlinjeformede pasientforløp, som krever at vi<br />
gjør nye ting og fi nner nye arbeidsmåter. Vi skal<br />
bevise at dette er fornuft, ikke galskap.<br />
fra menyen, som de betaler to<br />
kroner ekstra for. De to kronene<br />
dekker da et næringsrikt og varmt<br />
måltid for et skolebarn, sier Pihl.<br />
Totalt har over 16 millioner<br />
måltider blitt utdelt siden<br />
oppstarten i 2007. Hele 15 land er<br />
med og bidrar i programmet, og<br />
<strong>Sykehuset</strong> <strong>Østfold</strong> blir den andre<br />
organisasjonen, etter Akershus<br />
Universitetssykehus, som er med<br />
fra Norge.<br />
mulighet til å utvikle seg i en god<br />
retning, sier Olafsen.<br />
<strong>Sykehuset</strong> <strong>Østfold</strong> arrangerte<br />
seminaret i samarbeid med<br />
Anne Grethe Erlandsen, ansvarlig redaktør<br />
Fakta om Table for two<br />
Initiativet bak Table for two<br />
stammer opprinnelig fra<br />
nettverket Young Global Leaders,<br />
som i sin tid ble etablert av<br />
stiftelsen World Economic<br />
Forum i Sveits. Blant de norske<br />
deltagerne i nettverket av unge<br />
ledere er kronprins Haakon og<br />
kronprinsesse Mette-Marit.<br />
Initiativtakerne er opptatt av<br />
at mest mulig av pengene skal<br />
gå direkte til skolebarna. Derfor<br />
styres prosjektet av en svært<br />
liten administrasjon, og hele<br />
80 prosent av midlene går til<br />
formålet.<br />
Maten deles ut av Millenium<br />
Promise i samarbeid med<br />
FNs utviklingsprogram UNDP.<br />
Millenium Promise ble etablert<br />
av den kjente, amerikanske<br />
professoren Jeffrey Sachs.<br />
Fylkesmannen i <strong>Østfold</strong>, Høgskolen<br />
i <strong>Østfold</strong> og Nasjonalt kompetansenettverk<br />
for sped- og småbarns<br />
psykiske helse/RBUP Øst og Sør.<br />
Bruk søkefeltet<br />
Leter du etter noe på intranettet? Det ligger mye informasjon under de<br />
ulike fanene, men det er ikke alltid like lett å vite hvor du kan fi nne den.<br />
En enkel måte å fi nne fram på er å skrive inn det du leter etter i søkefeltet<br />
oppe til høyre på intranettets forside.<br />
2 StetoSKopet november <strong>2012</strong> StetoSKopet november <strong>2012</strong> 3
FAG molekylærbiologi<br />
Jakter på dårlige gener<br />
Noen av oss er disponert for tarmkreft, mens andre har laktoseintoleranse.<br />
Ved å bruke genteknologi kan molekylærbiologen finne dem som er disponert<br />
for spesifikke sykdommer, og dermed gi pasientene en best mulig tilpasset<br />
behandling. – Vi satser for fullt innen dette feltet fram mot Kalnes, sier avdelingssjef<br />
Geir Bukholm i senter for laboratoriemedisin.<br />
Tekst og foto: Nina C. Bjerke<br />
Kort fortalt dreier molekylærbiologi seg om<br />
hvordan genene i cellens DNA produserer<br />
proteiner.<br />
– Vi sjekker genene. På den måten finner<br />
vi ut hvordan de utrykker seg og hvordan<br />
de danner proteiner, som igjen er kroppens<br />
byggesteiner, sier avdelingssjef Geir<br />
Bukholm.<br />
RIKTIG BEHANDLING. Molekylærbiologen sjekker hvordan proteinet dannes i genene, og skreddersyr deretter en<br />
behandling til pasienten.<br />
Når ting ikke fungerer som det skal<br />
i kroppen, jakter molekylærbiologen på<br />
genet og kartlegger hvorfor det produserer<br />
feil proteiner. Målet er å gi pasienten den<br />
best mulige behandlingen.<br />
– Feilproduksjon av proteiner kan<br />
forårsake sykdom hos pasienten, som for<br />
eksempel kreft eller blodsykdom, sier han.<br />
Skal bli enda bedre<br />
En annen måte å ta i bruk molekylærbiologi<br />
på er å finne fram til fremmed<br />
DNA i kroppen, det vil si å påvise ulike<br />
typer bakterier og virus for så å gi<br />
pasientene målrettet behandling. Dette har<br />
<strong>Sykehuset</strong> <strong>Østfold</strong> gjort i mange år allerede.<br />
Målet til Bukholm er å bli enda bedre på<br />
å lokalisere fremmed DNA, samtidig som<br />
bruken av fagfeltet molekylærbiologi skal<br />
utvides. Derfor har han nylig ansatt en<br />
molekylærbiolog med bakgrunn fra forskningsmiljøet<br />
ved Universitetet for miljø- og<br />
biovitenskap i Ås, Lene Olsen Hult. Staben<br />
styrkes med ytterligere en molekylærbiolog<br />
i januar.<br />
– Vi ønsker å tilnærme oss dette feltet<br />
på en bredere måte, samtidig som vi bygger<br />
kompetanse og tar i bruk nytt teknologisk<br />
utstyr når vi flytter inn på Kalnes. Målet er å<br />
utvide nettverket vårt, internt, regionalt og<br />
internasjonalt, sier Bukholm.<br />
LETER ETTER GENER. Laila Hulleberg, seksjonsleder for genteknologi og avdelingssjef Geir Bukholm i senter for laboratoriemedisin følger med på genjakten til molekylærbiolog<br />
Lene Olsen Hult.<br />
Avdelingssjefen mener det er viktig at<br />
andre klinikere i <strong>Sykehuset</strong> <strong>Østfold</strong> forstår<br />
hvordan molekylærbiologisk tenkning kan<br />
bidra i klinisk medisin.<br />
– På den måten kan fagområdet tas i bruk<br />
innen diagnostikk, behandling og forskning i<br />
større grad enn det gjøres i dag, sier Bukholm.<br />
Muligheter gir etiske dilemmaer<br />
På sikt ønsker Bukholm blant annet å<br />
bruke molekylærbiologi for å identifisere<br />
gener, genuttrykk og proteiner som gir<br />
høyere risiko for å utvikle kreft og andre<br />
sykdommer. Det skal også tas i bruk<br />
teknikker som gjør det mulig å finne ut<br />
om en person er disponert for ulike hjerte-<br />
eller karsykdommer, eller som påviser for<br />
eksempel ulike krefttyper som tykktarmskreft<br />
og brystkreft.<br />
Selv om mulighetene er mange, er det<br />
ifølge Bukholm viktig å være klar over at<br />
molekylærbiologi på ingen måte løser alle<br />
diagnostiske problemstillinger. Molekylærbiolog<br />
Hult påpeker dessuten at etiske<br />
dilemmaer kan oppstå i søken etter spesifikke<br />
sykdommer.<br />
– Når biologen tester om en person er<br />
disponert for en sykdom, kan det vise seg<br />
at personen er disponert for noen helt<br />
andre sykdommer. I mange tilfeller er dette<br />
uønsket informasjon, sier hun.<br />
Men dersom molekylærbiologi brukes på<br />
riktig måte, er fagfeltet et viktig supplement<br />
og kan i tillegg gi en mer presis diagnostikk<br />
enn tidligere. Dette gjelder sykdommer som<br />
er enklere å påvise hos pasienten, som for<br />
eksempel ulike blodsykdommer og diagnostisering<br />
av laktoseintoleranse.<br />
– Molekylærbiologi kan gi mer presise og<br />
konkrete svar. I tillegg tar testene kortere<br />
tid. Analyser som tidligere kunne ta to til<br />
tre dager, kan nå gjennomføres i løpet av tre<br />
til fire timer, sier Bukholm.<br />
Forskning øker kvaliteten<br />
Avdelingssjefen er også svært opptatt av<br />
at senter for laboratoriemedisin skal satse<br />
mer på forskning, og ønsker at blant annet<br />
molekylærbiologi kan bli et viktig område<br />
der senteret kan være en samarbeidspartner<br />
for de kliniske avdelingene ved sykehuset.<br />
– Et samarbeid mellom laboratoriet og<br />
det kliniske miljøet i sykehuset er nettopp<br />
en forutsetning for at vi skal lykkes med å<br />
bygge opp dette faget. Sykehus som forsker<br />
mye, øker behandlingskvaliteten på sikt.<br />
Et fagmiljø som ligger i front innenfor<br />
sitt fagområde, tar raskere i bruk «riktig»<br />
behandling og diagnostikk, mener Bukholm.<br />
Ifølge avdelingslederen er det ofte mikrobiologisk<br />
enhet som har vært tidligst ute<br />
med å utvikle nye diagnostiske tilbud.<br />
LESER KURVER. Tolking av diagrammer og kurver er en<br />
del av hverdagen til en molekylærbiolog.<br />
4 StetoSKopet november <strong>2012</strong> StetoSKopet november <strong>2012</strong> 5
FAG molekylærbiologi<br />
Jobber som en detektiv<br />
Fram til fl yttingen til Kalnes skal molekylærbiologisk<br />
laboratorium samles i tredje<br />
etasje i S-blokka i Fredrikstad. Foreløpig<br />
består en vanlig dag for molekylærbiolog<br />
Lene Olsen Hult av å lage hypoteser ut fra<br />
problemer hun får presentert av de andre<br />
i seksjon for genteknologi. Hun bistår de<br />
andre med å lete og teste seg fram på hvor<br />
og hva problemet kan være.<br />
– For å lage hypoteser på hvor vi skal<br />
lete i kroppen etter en sykdom, leser jeg<br />
mye faglitteratur og gjør en rekke tester i<br />
laben. Når jeg får svar, sjekker jeg om det<br />
stemmer. Dette er et hypotesedrevet arbeid,<br />
og det blir litt som å leke detektiv, sier Hult.<br />
Full fart innenfor fagfeltene genteknologi<br />
og molekylærbiologi blir det først når<br />
sykehuset fl ytter til Kalnes. Innføringen<br />
av moderne medisinteknisk utstyr og økte<br />
ressurser, samt en mye mer strategisk plassering<br />
i forhold til de andre enhetene, vil<br />
gjøre mye.<br />
– Jeg pleier å si at vi skal besmitte hverandre<br />
med idéer. Det vil bli mye lettere når<br />
vi skal samles i en felles etasje, der seksjon<br />
for genteknologi vil ligge midt i etasjen, sier<br />
Bukholm.<br />
Samlet i én avdeling<br />
Tidligere var sentrallaboratoriet, avdeling for patologi og mikrobiologisk<br />
avdeling organisert som selvstendige avdelinger. Nå er de tidligere avdelingene<br />
omorganisert i åtte ulike seksjoner under den felles avdelingen,<br />
senter for laboratoriemedisin.<br />
Avdelingssjef Geir Bukholm ble ansatt<br />
i januar for å lede oppbyggingen av det nye<br />
senteret for laboratoriemedisin som består<br />
av de åtte seksjonene pre-/postanalyse,<br />
automasjon, genteknologi, utestasjoner,<br />
bakteriologi, transfusjonsmedisin, patologi<br />
og spesial- og tverrfaglige støttefunksjoner.<br />
Ledergruppa på plass<br />
Bukholm forteller at ledergruppa er på<br />
plass, og er organisert ut fra hvordan det<br />
blir på Kalnes. Det betyr at ikke alle rollene<br />
passer helt til hvordan ting gjøres i dag.<br />
– For eksempel er Kari Østenby seksjonsleder<br />
for pre- og postanalyse. I dag er<br />
MYE BRUKT. Pc-en er et helt nødvendig verktøy for at molekylærbiolog Lene Olsen Hult fi nner fram til de genene som ikke fungerer som de skal.<br />
disse lokasjonene fysisk adskilt, så det<br />
er vanskelig å få den helheten for disse<br />
avdelingene slik det er planlagt på Kalnes.<br />
Hun skal tenke prøvefl yt i hele kjeden, så<br />
pasienter og andre utenfor laben bare skal<br />
forholde seg til ett sted, sier Bukholm.<br />
Gjennom organisasjonsutviklingsprosjektet<br />
(OU) utvikles dessuten stadig smartere<br />
måter å jobbe på i forkant av fl yttingen<br />
til det nye sykehuset på Kalnes.<br />
Fra januar 2013 opprettes også seksjon<br />
for smittevern og NOKLUS (norsk kvalitetsforbedring<br />
av laboratorievirksomhet utenfor<br />
sykehus) som selvstendige enheter i tillegg<br />
til de åtte eksisterende seksjonene.<br />
RESISTENT BAKTERIE OPPDAGE<br />
MAGESÅR KAN UNNGÅS 3-3-MELDING: 3-3-MELDING: MEDISIN MEDISIN TIL TIL<br />
PASIENT RASKERE RASKERE RASKERE RASKERE RASKERE AVKLARING AVKLARING AVKLARING AVKLARING AVKLARING FOR FOR FOR FOR FOR BRYSTSMERTE<br />
BRYSTSMERTE<br />
BRYSTSMERTE<br />
BRYSTSMERTE<br />
BRYSTSMERTE<br />
DIALYSEN DIALYSEN DIALYSEN DIALYSEN DIALYSEN I I I I I MOSS MOSS MOSS MOSS MOSS FIKK FIKK FIKK FIKK FIKK HYGIENEPRISEN HYGIENEPRISEN HYGIENEPRISEN HYGIENEPRISEN HYGIENEPRISEN <strong>2012</strong> <strong>2012</strong> <strong>2012</strong> <strong>2012</strong> <strong>2012</strong> 3-3-M 3-3-M 3-3-M 3-3-M 3-3-M<br />
FIKK IKKE OKSYGEN UTBRUDD UTBRUDD UTBRUDD UTBRUDD UTBRUDD AV AV AV AV AV NOROVIRUS NOROVIRUS NOROVIRUS NOROVIRUS NOROVIRUS I I I I I SY SY SY SY SY<br />
ØSTFOLD HVOR HVOR HVOR HVOR HVOR VIKTIG VIKTIG VIKTIG VIKTIG VIKTIG ER ER ER ER ER PASIENTENS PASIENTENS PASIENTENS PASIENTENS PASIENTENS SIKKERHE SIKKERHE SIKKERHE SIKKERHE SIKKERHE<br />
MOT MOT MOT MOT MOT SMYKKER SMYKKER SMYKKER SMYKKER SMYKKER OG OG OG OG OG KLOKKER KLOKKER KLOKKER KLOKKER KLOKKER I I I I I PASIENTOMRÅDER<br />
PASIENTOMRÅDER<br />
PASIENTOMRÅDER<br />
PASIENTOMRÅDER<br />
PASIENTOMRÅDER<br />
TILBUD TIL KOLS-PASIENTER 3-3-MELDING: 3-3-MELDING: 3-3-MELDING: 3-3-MELDING: 3-3-MELDING: OVER OVER OVER OVER OVER<br />
PRØVESVAR OG MANGLENDE EPIKRISE 3-3-MELD 3-3-MELD 3-3-MELD 3-3-MELD 3-3-MELD<br />
HENVISNING BLE BORTE RASKERE RASKERE RASKERE RASKERE RASKERE SVAR SVAR SVAR SVAR SVAR PÅ PÅ PÅ PÅ PÅ PRØV PRØV PRØV PRØV PRØV<br />
PASIENTER SMITTET NY NY NY NY NY FELLES FELLES FELLES FELLES FELLES FAGPROSEDYRE<br />
FAGPROSEDYRE<br />
FAGPROSEDYRE<br />
FAGPROSEDYRE<br />
FAGPROSEDYRE<br />
NEDGANG I ANTALL PASIENTSKADER3-3-MELDIN 3-3-MELDIN 3-3-MELDIN 3-3-MELDIN 3-3-MELDIN<br />
FIKK FEIL BLOD VIKTIG VIKTIG VIKTIG GRANSKING GRANSKING GRANSKING AV AV AV PASIENTJ PASIENTJ PASIENTJ<br />
ÅPNER TETTE ÅRER UTEN KNIV NYE 3-3-MELDIN<br />
PUBLISERT<br />
travle dager, mange trenger behandling i spesialisthelsetjenesten.<br />
Bare i 2011 hadde <strong>Sykehuset</strong> <strong>Østfold</strong> over 340 000 pasientkontakter.<br />
Avansert medisinsk utstyr skal håndteres, viktige medikamenter<br />
skal ordineres, pasienter skal følges opp. <strong>Sykehuset</strong> er fullt av syke<br />
mennesker, noen med smittsomme sykdommer som kan være svært<br />
farlige både for dem selv og andre.<br />
<strong>Sykehuset</strong> gir livsviktig pasientbehandling og vi higer etter å yte best<br />
mulige tjenester. Likevel er det ingen tvil om at det kan være farlig å<br />
være syk. Det er heller ingen tvil om at behandling også kan medføre<br />
en risiko.<br />
Tekst og foto: Anne-Grete Melkerud LES MER»<br />
6 StetoSKopet november <strong>2012</strong> StetoSKopet november <strong>2012</strong> 7<br />
temA<br />
PASIENTSIKKERHET<br />
PASIENTSIKKERHET<br />
PASIENTSIKKERHET<br />
PASIENTSIKKERHET<br />
PASIENTSIKKERHET<br />
PASIENTSIKKERHET<br />
PASIENTSIKKERHET<br />
PASIENTSIKKERHET<br />
PASIENTSIKKERHET<br />
PASIENTSIKKERHET<br />
PASIENTSIKKERHET
temA pasientsikkerhet<br />
Pasientsikkerhet for hele pasienten<br />
– Pasientsikkerhet skal gjennomsyre absolutt alt vi gjør. Da må verdier<br />
og holdninger sitte i ryggmargen i hele helseforetaket, sier Stein Bruland,<br />
direktør fag og pasientsikkerhet.<br />
– Ofte er det de basale rutinene som vi må<br />
minne oss selv og andre på. Og det er viktig,<br />
for vi kommer ingen vei med avanserte<br />
rutiner for pasientsikkerhet hvis vi ikke<br />
har de grunnleggende rutinene på plass,<br />
Stein Bruland, direktør fag og pasientsikkerhet<br />
Sjekk✓<br />
Medarbeiderne i operasjonsenheten<br />
er ikke i tvil; en enkel sjekkliste gjør<br />
kirurgiske inngrep tryggere.<br />
Sterilt utstyr ligger sirlig på et bord. Hender<br />
skrubbes, tettsittende hansker trekkes på.<br />
Teamet er klart når pasienten trilles inn i<br />
operasjonssal nummer 5 i Fredrikstad.<br />
– Hei, jeg skal bare stille deg noen raske<br />
spørsmål, sier operasjonssykepleier Pål Erik<br />
Løken. I dag er det han som har det koordine-<br />
Fagsykepleier<br />
Ida Monstad<br />
Operasjonssykepleier<br />
Pål Erik Løken<br />
som hygiene, smittevern og omtanke for<br />
den enkelte. Vi blir stadig bedre, men vi må<br />
hele tiden spørre oss selv: er det noe vi kan<br />
forbedre?<br />
Husk pasientens behov<br />
I følge Bruland må pasientsikkerhet ses på<br />
fra ulike vinkler.<br />
– Vi forbinder ofte ordet pasientsikkerhet<br />
med den medisinske behandlingen<br />
og det skal vi være opptatt av. Men vi må<br />
også huske at det er vår oppgave å sikre<br />
at «hele menneske» føler seg ivaretatt som<br />
pasient. Det å bli tatt trygt imot, å bli fulgt<br />
opp og lyttet til, å være oppmerksom på<br />
pasientens følelser, utryggheten som pasienten<br />
bærer med seg inn i en behandling.<br />
Dette er viktige dimensjoner i pasientsikkerhetsarbeidet.<br />
Det skjer store omveltninger på mange<br />
områder i spesialisthelsetjenesten. Den<br />
medisinske behandlingen blir mer og mer<br />
effektiv, noe som igjen fører til kortere<br />
behandlingstid og liggetid. Pasienter skal i<br />
størst mulig grad rehabiliteres hjemme.<br />
rende ansvaret. Sykepleieren står ved siden<br />
av operasjonsbordet. I hånden har han «Trygg<br />
kirurgi sjekkliste».<br />
– Kan du si navnet ditt og fødselsnummeret?<br />
Pasienten svarer med klar røst.<br />
– Vet du hvorfor du er her?<br />
Pasienten vet. En svulst skal fjernes fra<br />
tarmen.<br />
Punktene til del en på sjekklisten krysses<br />
av, ett etter ett. Operasjonssykepleier Pål<br />
Erik Løken vet hvor viktig denne delen er.<br />
Han har vært til stede i operasjonsstuer<br />
der det har blitt oppdaget at pasienten som<br />
ligger på operasjonsbordet har hatt med seg<br />
papirer som tilhører en annen.<br />
Han fullfører spørsmålene. Alt stemmer<br />
her. Nå kan pasienten sove.<br />
Internasjonalt sikkerhetstiltak<br />
Trygg kirurgi sjekkliste ble innført i <strong>Sykehuset</strong><br />
<strong>Østfold</strong> i fjor. Sjekklisten er i utgangspunktet<br />
utarbeidet av Verdens Helseorganisasjon<br />
(WHO) som utviklet listen sammen med<br />
en internasjonal ekspertgruppe. Sjekklisten<br />
–Vi må huske hvor viktig det er for pasienten<br />
å føle trygghet, også etter at han eller<br />
hun er skrevet ut av sykehuset. Behovet for råd<br />
og veiledning for videre rehabiliteringsforløp<br />
etter sykehusopphold er ofte avgjørende for å<br />
ivareta trygghet og den enkeltes evne til å ta<br />
ansvar for egen helse. sier Bruland.<br />
Ønsker større åpenhet og deling<br />
Utviklingen i Norge i dag er at stadig fl ere<br />
pasienter lever lenger og med fl ere typer<br />
sykdommer. Det betyr at hver pasient ofte<br />
får fl ere spesialister å forholde seg til.<br />
– Tverrfaglig samarbeid vil vi se mer og<br />
mer til i årene framover. Vi må ha et miljø<br />
i sykehuset hvor vi tør å være åpne slik at<br />
vi kan lære mer av hverandre på tvers av<br />
faglighet. For eksempel tror jeg vi kan bli<br />
enda bedre på åpenhet og deling på tvers<br />
av avdelinger i forhold til hva vi gjør for å<br />
bedre pasientsikkerheten i daglig virke. Da<br />
tenker jeg blant annet på deling av informasjon<br />
fra pasientsikkerhetsvisitter, interne<br />
revisjoner, innspill fra fagmiljøer og enkeltpersoner<br />
og andre pasientsikkerhetsforhold<br />
som er felles for alle faggrupper. Noen sliter<br />
med utfordringer andre kanskje har funnet<br />
løsninger på. Slik informasjon bør samles<br />
og være lett tilgjengelig for helsepersonell i<br />
hele sykehuset, sier han.<br />
skal være et hjelpemiddel for å redusere forekomst<br />
av skader og komplikasjoner i forbindelse<br />
med kirurgiske inngrep. Sjekklisten ble<br />
testet i en multinasjonal pilotstudie hvor en<br />
betydelig reduksjon av komplikasjoner og<br />
dødsfall i forbindelse med kirurgi ble rapportert.<br />
Den norske sjekklisten og veilederen er<br />
utarbeidet av Nasjonal enhet for pasientsikkerhet<br />
i samarbeid med Helse Førde og Helse<br />
Vest. Nasjonal pasientsikkerhetskampanje I<br />
trygge hender har defi nert trygg kirurgi som<br />
ett av sine innsatsområder.<br />
I dag brukes sjekklisten ved så å si alle<br />
kirurgiske inngrep som foretas i <strong>Sykehuset</strong><br />
<strong>Østfold</strong>.<br />
– Men hvis det dreier seg om et akutt<br />
livreddende inngrep, som hastekeisersnitt<br />
eller sprukket hovedpulsåre, skal ikke<br />
sjekklisten prioriteres. Da venter vi til<br />
situasjonen er stabilisert, sier Ida Monstad,<br />
fagsykepleier operasjon.<br />
Trygghet i tre faser<br />
Trygg kirurgi sjekkliste er delt i tre:<br />
Sjekklisten operasjonssykepleier Pål Erik Løken og teamet bruker, skal benyttes ved alle operative inngrep i sykehuset.<br />
Forberedelsen skal sikre at det er rett<br />
pasient, rett inngrep og rett operasjonsfelt<br />
og side. Er anestesisjekk utført? Er anestesiapparat<br />
kontrollert, intubasjonsutstyr<br />
sjekket, medikamenter trukket opp og<br />
gjort klare. Fungerer overvåkningsutstyr?<br />
Utfordringer ved luftveishåndtering? Er<br />
nødvendig bildeinformasjon tilgjengelig?<br />
Under Time-out presenteres operasjonsteam<br />
med navn og funksjon, pasient-ID,<br />
prosedyre, operasjonsfelt og – leie repeteres.<br />
Risikofaktorer gjennomgås av både kirurg<br />
og anestesi for å sjekke om det er spesielle<br />
forholdsregler som må tas.<br />
Avslutningen skal gi en oppsummering<br />
av hvilke inngrep som er gjort. Dette gjøres<br />
etter at operasjonen er ferdig, men før<br />
operatøren forlater stua. Instrumenter og<br />
kompresser telles opp og prøvemateriale<br />
merkes. I tillegg beskriver operatør hva<br />
slags oppfølging pasienten skal ha.<br />
– Den største utfordringen når vi bruker<br />
sjekklisten er å få alles oppmerksomhet.<br />
Særlig i forberedelsesfasen er det mye som<br />
skal ordnes. Men nå har bruk av sjekklisten<br />
heldigvis blitt en fast rutine for de aller<br />
fl este, sier fagsykepleieren, som fl ere ganger<br />
har opplevd at sjekkpunktene har bidratt til<br />
å øke pasientsikkerheten.<br />
– Vi får jo vite mye om pasienten på<br />
forhånd, men jeg har opplevd at pasienter<br />
har kommet med ny informasjon når de har<br />
blitt spurt på operasjonsstua. For eksempel<br />
har de fortalt at de er allergiske uten at<br />
dette har stått i papirene, og vi har fl ere<br />
ganger avdekket at pasienter ikke har fått<br />
antibiotikabehandlingen de skal ha før et<br />
inngrep, sier hun.<br />
Tid for time out<br />
Inne i operasjonssal nummer 5 har pasienten<br />
sovnet. Kirurgene gjør seg klare.<br />
– Nå er det tid for time out, dere. Først<br />
presenterer vi oss alle sammen, med navn<br />
og hvilken funksjon vi har, sier Pål Erik<br />
Løken. Travle hender tar en pause. Bak<br />
munnbind forteller hver og en hvem de er.<br />
I dag er det mange i operasjonsstua. I<br />
tillegg til kirurger, operasjonssykepleiere,<br />
fagsykepleier, anestesilege og anestesisykepleier,<br />
er det to studenter, en turnuslege og<br />
en hospiterende anestesilege. Det er viktig<br />
at alle vet hva som skal skje og hvem som<br />
skal gjøre hva.<br />
Kirurgen blir bedt om å beskrive<br />
inngrepet som skal gjøres, anestesi<br />
beskriver pasientens tilstand, risikofaktorer<br />
gjennomgås. Er alt utstyr på plass?<br />
Sjekklista ser omfattende ut, men spørsmålene<br />
er besvart på et par minutter. Nå<br />
kan kirurgen starte.<br />
Felles ansvar<br />
Først når operasjonen er ferdig hentes<br />
sjekklisten fram igjen. Nå skal den sikre at<br />
korrekt informasjon følger pasienten, slik at<br />
pasienten vil få riktig oppfølging og behandling<br />
også etter inngrepet.<br />
– Vi har jo alle et felles ansvar for pasienten.<br />
Da er det også viktig at vi alle har<br />
tilgang på den samme informasjonen, sier<br />
fagsykepleier Ida Monstad.<br />
8 StetoSKopet november <strong>2012</strong> StetoSKopet november <strong>2012</strong> 9
temA pasientsikkerhet<br />
Avverger at pasienter mister timen sin<br />
Hver dag kommer det brev med timeinnkalling i retur til sykehuset. Brev som er sendt til feil adresse, pasienten kan<br />
ha flyttet eller adressen er utilstrekkelig. Kloke hoder skjønte at tid er viktig her. Nå åpnes posten med det samme<br />
den kommer tilbake til sykehuset og ofte tidsnok til at pasienter kan bli oppringt slik at de rekker timen de har fått.<br />
– Uff, denne timen har allerede passert. Her<br />
rekker vi ikke å kontakte pasienten, sier<br />
Tone Soliman i journalarkivet i Fredrikstad.<br />
Hun har akkurat kommet tilbake etter å ha<br />
hentet dagens returpost i postmottaket. En<br />
blank brevåpner, et registreringsskjema og<br />
sykehusets stempel ligger klare. 45 brev skal<br />
åpnes denne morgenen.<br />
– Antallet varierer fra dag til dag. En<br />
dag lå det 80 brev og ventet på oss. Men<br />
vanligvis kommer det mellom 400 og 500<br />
brev i retur hver måned, sier hun.<br />
De fleste brevene som kommer i retur inneholder<br />
beskjed om at pasienten har fått time.<br />
Er timen mer enn en uke fram i tid,<br />
sendes brevet i internposten til avdelingen<br />
som har innkalt pasienten.<br />
– Men er det kort tid til timeavtalen, det<br />
vil si maks tre, fire dager, ringer vi til avdelingen<br />
med det samme vi har åpnet brevet<br />
og gir dem beskjed om at de må kontakte<br />
pasienten, sier Tone Soliman.<br />
Et viktig tiltak<br />
– Vi observerte over tid at det kom mye<br />
post i retur, og antallet var stabilt. Vi<br />
bestemte oss for å åpne posten og registrere<br />
innholdet. Det viste seg at det var mange<br />
brev med beskjeder som det hastet med å få<br />
fram, sier avdelingssjef i dokumentasjonssenteret<br />
Ann Elisabeth Rønneberg.<br />
Ordningen med at medarbeidere i<br />
journalarkivet åpner returposten startet<br />
i mars i fjor. En opptelling gjort i oktober<br />
Christin Mathiesen og Tone Soliman med dagens returpost. Kanskje inneholder brevene beskjeder som haster, men<br />
som ikke har kommet fram til pasienten.<br />
samme året, viste at dette er et viktig tiltak.<br />
Faktisk så viktig at det ble et av avdelingens<br />
pasientsikkerhetstiltak i 2011. Registreringen<br />
i mars viste at hele 92 pasienter som<br />
ikke hadde mottatt brevet fra sykehuset,<br />
ble oppringt i tide slik at de kunne møte<br />
til timen de hadde fått. Dessverre viste<br />
også registreringen at 90 brev som kom i<br />
retur inneholdt skriv med timeavtaler hvor<br />
pasientene allerede skulle ha møtt til time i<br />
sykehuset.<br />
– Dette følger vi opp. Vi prøver å finne<br />
måter som kan gjøre at posten kommer<br />
raskere i retur dersom den ikke kan leveres<br />
til riktig mottaker, sier Christin Mathiesen,<br />
rådgiver i kvalitetsavdelingen.<br />
Viktig innhold<br />
Det er flere grunner til at posten ikke<br />
når fram til mottakeren. Noen ganger er<br />
adressen på brevene utilskrekkelig, andre<br />
ganger kan det være at postkassene ikke er<br />
merket godt nok. Adresselistene sykehuset<br />
bruker oppdateres ut fra opplysningene som<br />
ligger i Folkeregisteret.<br />
– Men noen ganger kan pasienten for<br />
eksempel akkurat ha flyttet og da vil brevet<br />
komme i retur, forklarer Tone Soliman.<br />
De fleste brevene inneholder skriv til<br />
pasienter med tidspunkt for når de har fått<br />
time hos en spesialist, andre brev inneholder<br />
epikriser, beskrivelse av pasienters<br />
sykehusopphold, som skulle ha kommet<br />
fram til fastleger eller legesentre.<br />
Ønsker mer direkte booking<br />
Post i retur-tiltaket er utarbeidet av dokumentasjonssenteret<br />
og kvalitetsavdelingen<br />
sammen. De jobber også sammen for å<br />
forbedre rutinene. For å kartlegge posthåndteringen<br />
er det laget en spørreundersøkelsen<br />
som har gått ut til alle seksjonsledere.<br />
Her spørres det blant annet om hvor<br />
mange dager det er til timeavtalen når<br />
timeinnkallingen sendes ut.<br />
– Er det for eksempel bare noen dager til<br />
pasienten har fått time, er det stor sjanse<br />
for at vi ikke rekker å ringe pasienten<br />
dersom brevet kommer i retur. Timeinnkallingen<br />
går ofte til pasienter som er henvist<br />
hit av fastleger eller andre, men det er<br />
også mange som skal til kontrolltime etter<br />
behandling. Det beste ville vært at alle disse<br />
pasientene ble satt opp på ny time allerede<br />
når de er i sykehuset, sier Mathiesen.<br />
MR til pasientene som trenger det mest<br />
<strong>Sykehuset</strong> mottar omtrent 50<br />
henvisninger til MR hver dag. Dette<br />
gir betydelige kapasitetsproblemer.<br />
– Ved å begrense antall henvisninger<br />
fra fastleger, frigjør vi tid. På den<br />
måten kan vi sikre tilbud om MR til<br />
pasientene som trenger det mest,<br />
sier radiolog Jostein Gleditsch.<br />
En veileder er sendt ut til alle fastleger som<br />
henviser pasienter til sykehuset. Målet er<br />
at MR-henvisningene fra fastlegene skal<br />
gi radiologene et best mulig grunnlag for<br />
hvordan sykehuset skal prioritere. Veilederen<br />
beskriver også hvilke tiltander som<br />
fastlegene kan henvise til MR ved sykehuset,<br />
og hvilke som må henvises fra spesialist.<br />
På visitt<br />
– Vi har registrert flere pasienter enn<br />
vi har kapasitet til å undersøke. Dette har<br />
medført svært lange ventetider. Enkelte<br />
pasienter har i praksis ikke fått tilbud. Ved<br />
å begrense ortopedisk MR av for eksempel<br />
kne, ankel og skulder fra fastleger, oppnår<br />
vi en kvalitetsforbedring. Vi får tilstrekkelig<br />
kapasitet til pasientene som henvises<br />
fra sykehuset med rett til behandling etter<br />
pasientrettighetsloven. Særlig pasienter<br />
som er henvist fra ortopedisk avdeling, har<br />
tidligere ventet for lenge, sier Gleditsch.<br />
Nye utredninger<br />
Nye henvisningsrutiner gjør at pasient og<br />
henvisende lege raskt får beskjed dersom<br />
MR-undersøkelsen ikke vil bli utført. Dette<br />
gir henvisende lege mulighet for å finne<br />
alternative utredningsmåter.<br />
Begrensning av hvilke tilstander som<br />
skal undersøkes, frigjør også tid slik at<br />
Ambulerende team som reiser ut i kommunene for å undervise, skriftlig<br />
pasientinformasjon som sikrer at pasienten vet nok både om diagnosen og<br />
behandlingen, opprettelse av tverrfaglige kvalitetsgrupper. Administrerende<br />
direktør får høre om en rekke pasientsikkerhetstiltak som er satt i gang når<br />
han møter seksjonslederne i ortopedisk avdeling.<br />
Administerende direktør Just Ebbesen bruker mye tid på å snakke med ulike seksjoner om pasientsikkerhet. Her er<br />
det seksjoner i ortopedisk avdeling som oppdaterer.<br />
radiologisk avdeling får mulighet til å<br />
innføre nye utredningsmåter.<br />
– De siste årene har for eksempel<br />
MR-undersøkelse blitt viktig i utredningen<br />
av pasientene med prostata-kreft, og det er<br />
bestemt at MR av prostata skal gjøres ved<br />
<strong>Sykehuset</strong> <strong>Østfold</strong>, sier Gleditsch.<br />
Radiolog Jostein Gleditsch<br />
<strong>Sykehuset</strong> <strong>Østfold</strong> er pilot i den nasjonale<br />
pasientsikkerhetskampanjen «I trygge<br />
hender» på ledelse av pasientsikkerhet.<br />
Allerede før kampanjen ble lansert i januar<br />
2011, var administrerende direktør Just<br />
Ebbesen i gang med pasientsikkerhetsvisitter<br />
i avdelingene i sykehuset.<br />
Fram til oktober <strong>2012</strong> er det gjennomført<br />
flere titalls møter, hvor direktøren møter<br />
ledere og medarbeidere og snakker om<br />
pasientsikkerhet. Sammen gjennomgår de<br />
tiltakene seksjonene har iverksatt. Samtidig<br />
kan utfordringer knyttet til pasientsikkerhet,<br />
diskuteres.<br />
Et godt førsteinntrykk<br />
Seksjonslederne i skadepoliklinikken, i<br />
sengepost A5, i sengepost A7 og seksjon for<br />
pasientlogistikk har forberedt seg godt til<br />
samtalen med administrerende direktør.<br />
Tiltakene de har satt i gang beskrives og<br />
diskuteres.<br />
– Møtet med skadepoliklinikken er<br />
ofte det første møtet pasienten har med<br />
sykehuset. Vi har en genial mulighet til<br />
å gjøre et godt førsteinntrykk. Derfor jobber<br />
vi mye med holdninger. Alle pasienter som<br />
kommer til oss skal tas imot på en god<br />
måte, også de som har blitt sendt feil og<br />
som skulle vært i en annen avdeling. Det er<br />
jo ikke pasientens feil at han eller hun ikke<br />
har blitt vist til riktig sted med en gang, sier<br />
seksjonsleder Inger Marie Moksnes.<br />
10 StetoSKopet november <strong>2012</strong> StetoSKopet november <strong>2012</strong> 11
temA pasientsikkerhet<br />
Seksjonsleder Inger Marie Moksnes i skadepoliklinikken og seksjonsleder Trine Sjøberg i A5 kan fortelle Just Ebbesen<br />
om mange tiltak som er satt i gang for å øke sikkerheten.<br />
Det nikkes rundt bordet. Alle vet hvor<br />
viktig det er for pasienten å føle seg<br />
velkommen. Men det er ikke alltid like lett<br />
når det kommer for mange pasienter til<br />
avdelinger som allerede er fulle.<br />
Null ringer og klokker<br />
Enkelte pasientsikkerhetstiltak er vanskelig<br />
å gjennomføre, andre er enklere.<br />
Alle som driver med pasientbehandling<br />
i <strong>Sykehuset</strong> <strong>Østfold</strong> har plikt til å føle de<br />
basale smittever<strong>nr</strong>utinene i sykehuset. Der<br />
står det svart på hvitt at ringer, klokker og<br />
smykker ikke skal brukes. Likevel er det<br />
mange i sykehuset som ikke følger reglene.<br />
– I forhold til bruk av ringer, klokker,<br />
smykker og ørepynt, har vi nulltoleranse.<br />
Men så er vi også ekstremt opptatt av<br />
Selvmordsforebygging<br />
Psykisk helsevern har arbeidet mye med<br />
forebygging av selvmord de siste årene.<br />
Klinikken har brukt store ressurser på å<br />
utvikle tilstrekkelige rutiner og retningslinjer<br />
og å tilrettelegge for undervisning og<br />
opplæring av alle medarbeidere. I denne<br />
sammenhengen står journalføring og<br />
smittevern, sier seksjonsleder i A7, Grethe<br />
Christoffersen.<br />
Tror på sjekklister<br />
Hvordan kan vi sikre at pasienten får time til rett<br />
tid og hos rett lege? Hvordan skal vi arbeide for å<br />
bedre sikkerheten i forhold til legemiddelhåndtering?<br />
Praten går livlig rundt bordet i møterommet<br />
i skadepoliklinikken. I A7 blir alle<br />
pasienter vurdert ut fra skalaen MEWS<br />
(Modifi ed Early Warning Score). MEWS gir<br />
en objektiv vurdering av kliniske observasjoner.<br />
Parametrene som inngår i MEWSskalaen<br />
er: blodtrykk, puls, respirasjonsfrekvens,<br />
temperatur og bevissthet.<br />
– Vi har god erfaring med å bruke<br />
sjekklister og skjemaer, både når det gjelder<br />
– Tiltak for å forhindre selvmord er svært viktig innenfor alle seksjoner<br />
i psykisk helsevern. Blant annet har vi innført en systematisk kontroll av alle<br />
inn- og utskrivningsnotater for å se om det er dokumentert at det er foretatt<br />
en selvmordsvurdering, sier Irene Dahl Andersen, klinikkdirektør psykisk<br />
helsevern.<br />
dokumentasjon av risikovurderingene svært<br />
sentralt.<br />
– Inn- og utskrivningsnotat sjekkes systematisk<br />
og regelmessig. Dersom det ikke er<br />
dokumentert at det er foretatt en selvmordsvurdering,<br />
undersøker vi hvorfor. Er vurderingen<br />
gjort og hvorfor er det i så fall ikke<br />
konkret pasientbehandling og når det<br />
gjelder å sikre at medarbeiderne har den<br />
riktige kompetansen, sier seksjonslederen.<br />
Et skjema for hva lederen skal huske og<br />
informere nye ansatte om og en sjekkliste<br />
som beskriver hvilke e-læringskurs medarbeiderne<br />
har gjennomført, er noe av det<br />
som registreres.<br />
Oppdatert medisinliste<br />
Et av tiltakene sengeposten A5 jobber med,<br />
legemiddelsamstemming, er et tiltak fra<br />
den nasjonale pasientsikkerhetskampanjen.<br />
Samstemming av legemidler handler om<br />
at sykehuset, fastlegen, hjemmetjenesten,<br />
sykehjemmet, pårørende og pasienten selv<br />
skal ha lik informasjon om pasientens faste<br />
medisiner. I følge pasientsikkerhetskampanjen<br />
mangler det gode rutiner for å sikre<br />
at pasientens medisinliste er oppdatert.<br />
Manglende legemiddelsamstemming er et<br />
betydelig pasientsikkerhetsproblem både<br />
nasjonalt og internasjonalt.<br />
A5 har utført målinger, gjennomført<br />
tiltak og utført oppfølgingsmålinger.<br />
– Målingene vi har gjort er ikke veldig<br />
oppløftende. Dette er et område det tar tid å<br />
forbedre, sier seksjonsleder Trine Sjøberg.<br />
– Selv om tiltakene ikke ser ut til å virke,<br />
er det en viktig jobb dere gjør her. Legemiddelhåndtering<br />
er et område som vi vet er<br />
svært viktig for pasientens sikkerhet. Er dere<br />
interessert å være pilot for prosjektet «elektronisk<br />
kurve i sengepost»? spør Just Ebbesen.<br />
– Ja, det ønsker vi. Dette er et område<br />
der det er mye usikkerhet, og kommuner,<br />
fastleger og sykehusavdelinger har ulike<br />
rutiner. Vi ønsker oss en tydelig beskrivelse<br />
på hvordan vi sikrer at i hvert fall alle avdelinger<br />
i sykehuset følger samme oppskrift.<br />
Det vil gjøre det enklere, også for våre<br />
samarbeidspartnere som vet hva de kan<br />
forholde seg til, sier Sjøberg.<br />
dokumentert? Trenger den som ikke har<br />
skrevet notatet for eksempel veiledning og<br />
oppfølging? Det er svært viktig at medarbeiderne<br />
føler seg trygge i denne situasjonen,<br />
sier Irene Dahl Andersen.<br />
Eget kvalifi seringsprogram<br />
Vurdering av selvmordsrisiko kan kun<br />
utføres av lege/psykologer og annet helsepersonell<br />
som har fått selvmordsrisikovurdering<br />
som defi nert oppgave.<br />
Formell minimumskompetansen for<br />
helsepersonell som ikke er lege/psykolog er<br />
3-årig høyskoleutdanning og videreutdanning<br />
psykisk helsearbeid. Helsepersonell<br />
som ikke er lege/psykolog skal ha<br />
opplæring i å gjennomføre selvmordsvurderinger.<br />
Psykisk helsevern har nå utviklet et<br />
eget kvalifi seringsprogram som skal være<br />
obligatorisk for alle sykepleiere og vernepleiere<br />
som arbeider i ambulante akutteam.<br />
«Kvalifi seringsprogram for vurdering av selvmordsrisiko»<br />
er nå ute på høring.<br />
– Programmet er viktig for å sikre en<br />
systematisk opplæring av medarbeidere<br />
som skal utføre denne oppgaven, sier Dahl<br />
Andersen.<br />
Hver fl ekk skal bort<br />
Dører, vinduer, lamper og brytere, kraner, vasker, vegger og tak studeres nøye.<br />
Hver eneste lille fl ekk blir registrert når seksjonsleder Mona Aamodt er ute<br />
for å bedømme kvaliteten på renholdet i sykehuset i Sarpsborg.<br />
Lederen for renholds – og tekstilseksjonen<br />
lar blikket gli over tak og vegger i behandlingsrommet<br />
i urodynamisk laboratorium<br />
Rommet ser gullende rent ut for en besøkende,<br />
men et trent øye får raskt øye på noe<br />
på den hvite veggen.<br />
– Her er det en fl ekk, slår Mona Aamodt<br />
fast. Hun henter et par tørk vått papir.<br />
Flekken blir borte med det samme.<br />
– Dette var en lett tigjengelig fl ekk. Den<br />
burde ikke ha vært her, sier hun og noterer<br />
på registreringsskjemaet hun har med seg.<br />
Felles standard i Norden<br />
Renholderne i <strong>Sykehuset</strong> <strong>Østfold</strong> følger den<br />
offentlige godkjente standarden INSTA 800<br />
når renholdskvaliteten skal bedømmes.<br />
Standarden er felles for alle de nordiske<br />
landene.<br />
– Kontrollene gjøres rett etter at rommet<br />
er rengjort. I løpet av de åtte første månedene<br />
i år sjekket vi 1017 rom, sier Mona<br />
Aamodt.<br />
Ved å bruke INSTA 800 setter man opp en<br />
bestemt kvalitetsprofi l for hver romgruppe.<br />
Det vil si at man kan velge at det f. eks. skal<br />
være renere etter rengjøring på et bad enn<br />
det trenger å være i en trapp.<br />
– Rommene deles inn i ulike grupper<br />
ut fra hvilken standard vi har bestemt at<br />
de ulike typene rom skal ha. Alle rom skal<br />
ha høy kvalitet på rengjøringen, men i<br />
kjøkken, bad, smussrom og operasjonsområder<br />
er kravene strengere enn i en gang<br />
eller et møterom, forklarer Aamodt.<br />
Ulike krav til ulike rom<br />
De ulike romgruppene er kategorisert i<br />
ulike nivåer. I tillegg deles rommene inn<br />
etter størrelse. En tabell viser tydelig hvilke<br />
krav som stilles til de ulike nivåene. Et rom<br />
Omfattende opplæring<br />
Programmet vil bestå av fl ere heldagssamlinger.<br />
Her vil deltagerne få opplæring<br />
i selvmordsvurdering, kunnskap om<br />
reaksjoner de selv kan få ved selvmord hos<br />
pasienter og om kronisk suicidalitet og<br />
selvskading. Deltagerne skal også hospitere<br />
i psykiatrisk akuttmottak. I tillegg står<br />
«dokumentasjon av selvmordsrisiko» på<br />
opplæringsplanen. Her skal hver deltaker<br />
levere tre egne selvmordsrisikovurderinger<br />
til vurdering.<br />
i femte og høyeste nivå, for eksempel et<br />
bad, som er til og med 15 kvadratmeter, skal<br />
maks ha 1 lett tilgjengelig og 1 vanskelig<br />
tilgjengelig urenhet, og 0 prosent fl atesmuss,<br />
for å bli godkjent. En korridor på<br />
35 kvadratmeter kan ha 3 lett tilgjengelige<br />
urenheter, 5 vanskelig tilgjengelige urenheter,<br />
og 10 prosent fl atesmuss.<br />
For biologisk materiale som blod og urin<br />
tillates ingen forekomster, uansett hvilket<br />
nivå rommet er i.<br />
Det er antall urenheter etter utført<br />
renhold som bestemmer om avtalt kvalitet<br />
Irene Dahl Andersen,<br />
klinikkdirektør psykisk<br />
helsevern<br />
er oppnådd eller ikke. Hva som menes med<br />
urenheter er nøye beskrevet i standarden.<br />
Er smussforekomsten en fl ekk, støv, avfall,<br />
løst smuss eller fl atesmuss? Hver urenhet<br />
har sin egen lille rubrikk på skjemaet. I<br />
tillegg deles de inn i lett tilgjengelige eller<br />
vanskelig tilgjengelige.<br />
Tydelige retningslinjer<br />
Standarden beskriver også hvordan man<br />
skal telle smussforekomster.<br />
Er det for eksempel en fl ekk på undersiden<br />
av vasken og smuss ved krana, teller<br />
dette som to urenheter på samme objekt.<br />
Er det også smuss på såpedispenseren,<br />
telles det som en urenhet på en nytt objekt.<br />
Tallene registreres i skjemaet som så<br />
signeres av både renholder og seksjonsleder<br />
eller driftsleder.<br />
Tak og vegger studeres. Seksjonsleder Mona Aamodt vet hvor viktig renhold og hygiene er for pasientsikkerheten.<br />
12 StetoSKopet november <strong>2012</strong> StetoSKopet november <strong>2012</strong> 13
sAmhAndlinG hospitering<br />
Grenseløst samarbeid<br />
Gjennom samhandlingsreformen får kommunene stadig større ansvar for<br />
pasienter som er for friske til å ligge på sykehus, men for dårlige til å sendes rett<br />
hjem uten tilrettelegging. Dette krever at ansatte i kommunehelsetjenesten innehar<br />
rett kompetanse for å møte pasientenes behov.<br />
Tekst og foto: Nina C. Bjerke<br />
– Hospitering er en bra måte å lære på, og<br />
gjør at begge parter får større forståelse for<br />
hverandres arbeidssituasjon, sier avdelingsrådgiver<br />
Anne Karine Roos i avdeling for<br />
sykepleie.<br />
Roos mener at en forutsetning for et godt<br />
pasientforløp, er et tett samarbeid mellom<br />
kommunene og sykehuset.<br />
– Behandlingsforløpet til pasienten<br />
går på tvers av sykehuset og den enkelte<br />
kommune, noe som krever en høy grad av<br />
samhandling. Ofte er det slik at behandlingen<br />
begynner i sykehuset, og videreføres<br />
i kommunehelsetjenesten. For at dette skal<br />
bli vellykket og oppleves som hensiktsmessig<br />
for pasienten, setter det en del krav<br />
til oss som helsepersonell - ikke minst<br />
kompetansemessig, sier hun.<br />
Finner rett sengepost<br />
Roos og kollegene legger gjerne til rette for<br />
hospitering i avdeling for sykepleie, blant<br />
annet ved å finne sengeposter som passer til<br />
det kommuneansatte ønsker å trene spesielt<br />
på.<br />
– Vi ser også en klar fordel i at medarbeidere<br />
fra vår avdeling drar på hospitering i<br />
kommunene, sier hun.<br />
Tidligere i år fikk avdeling for sykepleie<br />
en henvendelse fra Halden kommune om å<br />
få komme på hospitering i forbindelse med<br />
opprettelse av et helsehus i Halden.<br />
– Vi fant fram til de sengepostene som<br />
matchet deres ønsker. I dette tilfellet ønsket<br />
Halden kommune å se nærmere på ulike<br />
prosedyrer som blant annet involverte intravenøst<br />
utstyr. De fleste av disse prosedyrene<br />
er mye brukt i <strong>Sykehuset</strong> <strong>Østfold</strong>, mens i<br />
kommunen har de tradisjonelt vært utført i<br />
mindre omfang, sier Roos.<br />
Innblikk i hverdagen<br />
Halden kommune hadde både sykepleiere<br />
og hjelpepleiere på hospitering i sykehuset.<br />
Flere av disse var på sengepost A4 hjerte<br />
og gastro for å se hvordan sykehuset blant<br />
annet håndterer perifer venekanyle og<br />
steller sentralt venekateter.<br />
– Tilbakemeldingene vi fikk var at<br />
oppholdet var spesielt nyttig for sykepleierne,<br />
fordi de er mer prosedyreorienterte.<br />
Men også hjelpepleierne syntes oppholdet<br />
var interessant, fordi de fikk et innblikk i<br />
hverdagen til medarbeiderne i sykehuset og<br />
derav større forståelse for hvordan pasientflyten<br />
er og bakgrunnen for hvorfor det<br />
finnes korridorpasienter, sier seksjonsleder<br />
Jon Fredrik Bergdal i A4.<br />
– Det samme gjelder jo også for våre<br />
ansatte på sengeposter. Det blir naturlig å<br />
dele erfaringer fra egen arbeidsplass, og det er<br />
fint for medarbeiderne å få oversikt over hva<br />
kommunene kan tilby når pasienten sendes<br />
hjem eller til sykehjem, skyter Roos inn.<br />
Flest mulig prosedyrer<br />
Totalt var 12 medarbeidere fra Halden<br />
kommune på hospitering, spredt ut over<br />
et tidsrom på noen uker. Vanligvis varer et<br />
hospiteringsopphold i to-tre dager.<br />
– På den tiden rekker man å få oversikt<br />
over mye av avdelingens oppgaver<br />
og rutiner. Utfordringen er at et lengre<br />
opphold krever mye av arbeidsgiver når<br />
det gjelder å finne vikarer som kan tette<br />
hullene i vaktlistene, sier Roos.<br />
Hospitanten blir, i likhet med en sykepleierstudent,<br />
tatt i mot av en veiledende<br />
sykepleier, og skal i all hovedsak observere<br />
hva som skjer. Samtidig tilrettelegges det<br />
for at hospitanten skal få prøve seg på flest<br />
mulige prosedyrer i løpet av de to dagene<br />
hospiteringen varer.<br />
– For mange er det også interessant å<br />
få være med og se på ulike undersøkelser,<br />
som for eksempel røntgenundersøkelser og<br />
gastroskopi. Dessuten får de som hospiterer<br />
mulighet til å observere bruk av forskjellig<br />
medisinteknisk utstyr som kommunen ikke<br />
har, sier seksjonsleder Bergdal.<br />
Slik søker du om hospitering<br />
– Ønsker du å hospitere, må du avklare<br />
dette med nærmeste leder.<br />
– Hospitanten søker om hospitering på<br />
fastsatt skjema med begrunnelse og<br />
målsetting for hospiteringen, samt hvor<br />
du ønsker å hospitere. Både sykehuset og<br />
kommunen må fylle ut skjemaet.<br />
– Skjemaet sendes i linja til nærmeste leder,<br />
som igjen tar det videre til sekretariatet i<br />
administrativt samarbeidsutvalg (AMS)<br />
– Sekretariatet vurderer hvor hospiteringen<br />
bør finne sted.<br />
– Som hospitant beholder du alle<br />
rettigheter som lønn og ferie hos din egen<br />
arbeidsgiver i hospiteringsperioden.<br />
– Hospitanten er underlagt det<br />
juridiske ansvaret i den virksomheten<br />
medarbeideren hospiterer, noe som også<br />
inkludert taushetsplikten.<br />
ØNSKER MER HOSPITERING. Seksjonsleder Jon Fredrik Bergdal og rådgiver Anne Karine Roos mener hospitering er viktig for å forstå hverandres hverdag bedre.<br />
– Viktig med påfyll<br />
Det viktigste for lederne på intermediær avdeling i det nye helsehuset i Halden er at medarbeiderne har den rette<br />
kompetansen til å ta seg av pasientene som kommer fra starten av november. – Det mener jeg vi fikk bekreftet at vi<br />
har, selv om det uten tvil var bra for sykepleierne å friske opp kunnskapen om ulike prosedyrer, sier prosjektleder Renate<br />
Olsen.<br />
Det tar en stund før det nye helsehuset<br />
i Halden står helt ferdig, men allerede i<br />
starten av november er den første avdelingen<br />
klar til å ta i mot pasienter som er<br />
for friske til å ligge på sykehus.<br />
– Vi starer opp med fire sengeplasser,<br />
men vi har estimert med et behov for 15<br />
sengeplasser som vi gradvis vil trappe opp<br />
til på sikt, sier Olsen.<br />
Lærte nye verktøy<br />
I tillegg til å friske opp i prosedyrekunnskapen,<br />
ønsket kommunen blant annet å<br />
se på hvordan sykehusets dokumentasjonssystem<br />
og de ulike sengepostene er organisert.<br />
– I tillegg er vi i gang med et samarbeidsprosjekt<br />
der en representant fra Høgskolen i<br />
<strong>Østfold</strong> og fagsykepleier i akuttmottaket har<br />
ansvar for gjennomføring av et ALERT-kurs.<br />
Der skal vi lære oss å systematisk observere<br />
og iverksette tiltak til kritisk syke eller pasienter<br />
som er i faresonen. I den forbindelse<br />
har vi også begynt å ta i bruk MEWS (Modified<br />
Early Warning Score) som et verktøy i<br />
pasientbehandlingen, etter opplæring fra<br />
akuttmottaket, sier Olsen.<br />
Roser sykehuset<br />
Prosjektlederen roser sykehuset for å være<br />
lydhøre og åpne for at kommunen skulle få<br />
til det de ønsket seg i hospiteringen.<br />
– Sykepleierne fikk desidert mest ut av<br />
dette, mens hjelpepleierne våre utfører nok<br />
mer avansert bistand til pasienter hos oss enn<br />
det hjelpepleierne gjør på sykehuset. Men det<br />
var veldig bra å utveksle erfaringer med sykehuset,<br />
som også var veldig interessert i å høre<br />
hva kommunen kan tilby, sier avdelingsleder<br />
Marit Sandbæk i intermediær avdeling.<br />
BYGGER OPP KOMPETANSE. Både avdelingssleder<br />
Marit Sandbæk og prosjektleder Renate Olsen mener<br />
hospiteringen var godt tilrettelagt av sykehuset.<br />
14 StetoSKopet november <strong>2012</strong> StetoSKopet november <strong>2012</strong> 15
eportAsje i miljøet<br />
Intense avgjørelser<br />
– Intensivbehandling redder liv, men er ubehagelig og smertefullt for pasienten. For<br />
noen svært syke pasienter kan det være bedre å slippe. Derfor må legene tørre å ta<br />
den viktige praten om livsforlengende behandling med disse pasientene i forkant,<br />
sier overlege peter Holm. Tekst og foto: Nina C. Bjerke<br />
I FARTA. Plutselig blinker det rødt på tavla i taket. En sykepleier er raskt ut i gangen og på vei til rommet.<br />
JEVNLIGE KONTROLLER. Intensivsykepleier Wenche<br />
Anfinsen sjekker at respiratoren og utstyret er klart til bruk.<br />
Den fremste oppgaven til intensiven er å<br />
redde liv. Målet er å tilbakeføre pasientene<br />
til et akseptabelt liv. En stor andel av pasientene,<br />
både gamle og unge, kan gå tilbake til<br />
normalt liv etter vellykket intensivbehandling<br />
og en periode med rehabilitering.<br />
Men noen pasienter blir bare dårligere.<br />
Hver eneste dag må legene og sykepleierne<br />
i intensivenheten i Fredrikstad ta stilling til<br />
om behandlingen gjør mer vondt enn godt<br />
for pasientene. Hele 90 prosent av pasientene<br />
som dør på intensiven, dør fordi intensivbehandlingen<br />
endres fra livreddende<br />
(kurativ) til symptomlindrende (palliativ).<br />
– Derfor spør vi oss daglig om det er<br />
riktig å «plage» de pasientene som uansett<br />
er nær å dø av kreft eller andre sykdommer<br />
med en slik risikofylt behandling. Kanskje<br />
pasienten lever i et par uker ekstra, men<br />
til hvilken pris? I noen tilfeller er det bedre<br />
for pasienten å få dø i rolige omgivelser der<br />
behandlingen består av smertestillende,<br />
angstdempende eller kvalmestillende medisiner,<br />
sier overlege Peter Holm.<br />
– Unngå unødig behandling<br />
Medarbeiderne på intensiven er svært<br />
opptatt av at behandlingen skal være etisk<br />
forsvarlig, og at pasienten skal få en verdig<br />
død. Dette er temaer som diskuteres hyppig.<br />
– Bør en pasient med alvorlig lungesykdom<br />
eller langt fremskreden, uhelbredelig<br />
kreftsykdom tilbys intensivbehandling?<br />
Vi må alle, også helsepersonell utenfor<br />
intensiven, reflektere rundt dette spørsmålet,<br />
og tørre å ta det opp med pasienten<br />
og familien, sier Holm.<br />
Ved at behandlingsansvarlig lege sammen<br />
med anestesilege avklarer pasientens ønsker<br />
og tanker rundt avansert behandling og<br />
gjenoppliving så tidlig som mulig, kan en<br />
unødvendig tøff behandling unngås. Respiratorbehandling<br />
er smertefullt og ubehagelig,<br />
og pasientene får som regel enten narkosemidler<br />
eller lokalbedøvelse for smertene.<br />
LIV OG DØD. Sammen med resten av medarbeiderne, må overlege Peter Holm og spesialsykepleier Ellen Klavestad<br />
Moen ta vanskelige avgjørelser hver dag.<br />
Men i noen tilfeller er det ikke mulig å gi<br />
nok medisiner for å holde smertene unna.<br />
Dessuten utvikler mange pasienter liggesår,<br />
muskelsammentrekninger og andre smertefulle<br />
komplikasjoner.<br />
– Om pasienten befinner seg i slutten av<br />
livet og utsiktene til bedring i prinsippet<br />
er lik null, skal ikke pasienten intensivbehandles,<br />
sier spesialsykepleier Ellen<br />
Klavestad Moen.<br />
Naturlig å avslutte<br />
Dersom det et stykke ut i behandlingsforløpet<br />
er tydelig at behandlingen ikke<br />
hjelper, går den livreddende behandlingen<br />
over til å bli symptomlindrende. Dette er<br />
en helt naturlig del av intensivbehandlingen.<br />
Denne type avgjørelser baseres på<br />
faglige diskusjoner over tid, og vurderinger<br />
sammen med andre spesialister i forkant av<br />
beslutningen.<br />
– Vi har hele tiden en åpen dialog med<br />
pårørende, og når den endelige avgjørelsen<br />
tas varsles de av anestesilegen som ofte<br />
kjenner de pårørende godt, samt legen<br />
fra sengeposten som «eier» pasienten, sier<br />
overlege Holm.<br />
Avdelingen prøver i alle tilfeller å legge<br />
til rette for at pasienten skal få en verdig<br />
død, selv om et rom fullt av maskiner og<br />
slanger vil framstå som mer teknisk og<br />
fremmed enn for eksempel sengeposten,<br />
sykehjemmet eller hjemme hos pasienten.<br />
– Vi gjør likevel vårt beste for at det<br />
blir en fin ramme rundt de siste timene<br />
pasienten har med sine pårørende, sier<br />
Klavestad Moen.<br />
Mer bevisste pasienter<br />
Det behandles rundt 400 pasienter årlig<br />
på intensivavdelingen, og gjennomsnittlig<br />
liggetid er tre til fire dager. Pasientene er i<br />
alle aldre, og representerer ekstremtilfellene<br />
av alle tilstander - som blodforgiftning,<br />
hjerneblødning og hjertestans. De fleste<br />
pasienter behandles med respirator, og har<br />
det til felles at de har kritisk svikt i et eller<br />
flere organsystemer. Ofte er det en kombinasjon<br />
av at pusten og blodsirkulasjonen<br />
svikter. Tidligere ble svært mange pasienter<br />
gitt kraftige medisiner slik at de ikke fikk<br />
med seg behandlingsforløpet, og noen<br />
opplevde at flere måneder var borte for dem<br />
etter endt behandling.<br />
16 StetoSKopet november <strong>2012</strong> StetoSKopet november <strong>2012</strong> 17
eportAsje i miljøet<br />
¬ De siste årene har vi prøvd å ha pasientene<br />
så bevisste som mulig. Det resulterer<br />
i kortere opphold på intensivavdelingen,<br />
samtidig som pasientene husker mer - både<br />
på godt og vondt, sier Klavestad Moen.<br />
Kostbar behandling<br />
Intensivbehandling er en av de mest<br />
kostbare behandlingene som kan gis på et<br />
sykehus. Holm mener at man bør kjenne til<br />
dette, selv om temaet økonomi ikke spiller<br />
inn i den enkelte pasientvurdering.<br />
– Det er nesten tabu å snakke om penger,<br />
selv om det ikke er noe tvil om at intensivbehandling<br />
er svært ressurskrevende. Men<br />
det viktigste for oss er selvsagt at vi ikke<br />
skal plage pasienten unødig. Denne behandlingen<br />
ville jeg ikke gitt mine nærmeste<br />
uten at jeg visste at det har noe for seg, sier<br />
han.<br />
For at pasienter som ikke ønsker intensivbehandling<br />
eller ikke vil ha noe nytte<br />
av denne behandlingen skal få slippe, er<br />
behandlende lege nødt til å avklare dette på<br />
forhånd i de tilfellene det er mulig.<br />
– Dette er tidkrevende og vanskelige<br />
avgjørelser som vi anestesileger villig<br />
hjelper til med. Kontakt oss gjerne tidligere<br />
i forløpet til pasienter der dette bør diskuteres,<br />
sier Holm.<br />
Viktige ettersamtaler<br />
Stort sett alle pasienter som overlever intensivbehandlingen,<br />
er veldig takknemlige for<br />
behandlingen de fi kk.<br />
- De fl este føler at de beholdt verdigheten<br />
under behandlingen, og at de ble sett selv<br />
om de ikke klarte å kommunisere på en<br />
vanlig måte, sier spesialsykepleier Klavestad<br />
Moen.<br />
I de fl este tilfellene der pasientene<br />
er uten bevissthet, skriver sykepleierne<br />
dagbøker. På den måten får pasienten vite<br />
hva som har skjedd i løpet av den tiden<br />
de har vært borte. Avdelingen tilbyr også<br />
ettersamtaler med pasientene, for å hjelpe<br />
dem å forstå hva som har skjedd. Nyere<br />
studier viser at fl ere pasienter utvikler posttraumatisk<br />
stressyndrom etter gjennomført<br />
intensivbehandling.<br />
– Det er derfor svært viktig at pasientene<br />
får tid til å bearbeide alle inntrykkene. I<br />
fl ere tilfeller danner dagbøkene ofte grunnlaget<br />
for ettersamtalen, sier hun.<br />
Fakta om intensiven<br />
- Skal gi pasienter med truende,<br />
livstruende eller konstatert svikt av vitale<br />
organfunksjoner optimal observasjon, pleie og<br />
intensivbehandling med sikte på tilbakeføring<br />
til et akseptabelt liv. Der videre behandling ikke<br />
fører fram, gis pasientene rett til en verdig død.<br />
- Enheten har ni tekniske senger, hvorav en er<br />
på enerom.<br />
- Vaktbelastningen på sykepleierne er høy, med<br />
rundt 11 sykepleiere på vakt døgnet rundt. To<br />
legespesialister er tilgjengelige på dagtid, mens<br />
på natten er til sammen en legespesialist og en<br />
LIS-lege (lege under spesialisering) på vakt på<br />
både intensiv og postoperativ enhet.<br />
- Intensiven behandler cirka 400 pasienter<br />
hvert år.<br />
Fakta om respiratorbehandling<br />
- Respiratorbehandling defi neres som<br />
kontrollert eller assistert ventilasjon av lungene<br />
ved hjelp av en respirator hos pasienter med<br />
respirasjonssvikt.<br />
- Moderne respiratorbehandling foregår for det<br />
meste med respiratorer som blåser luft inn i og<br />
skaper et overtrykk i lungene. Deretter slippes<br />
luften ut gjennom en åpen ventil.<br />
- De fl este får luft gjennom en trakealtube,<br />
et bøyelig rør av halvstiv plast som føres inn<br />
gjennom munnen eller et nesebor. Pasienter<br />
med kronisk respirasjonssvikt eller med sykdom<br />
i, eller skade av, de øvre luftveier, bruker ofte<br />
en trakealkanyle i stedet. Dette er et rør av<br />
enda stivere plast eller metall som settes inn<br />
i luftrøret gjennom et hull på forsiden av halsen.<br />
- Å bli lagt på respirator er ofte en prøvelse for<br />
pasienten. Vanlig kommunikasjon blir svært<br />
vanskelig, og det å måtte samarbeide med en<br />
maskin om å gjøre noe så grunnleggende som<br />
å puste kan oppleves traumatisk.<br />
- I forbindelse med nedsettelse av enten tube<br />
eller kanyle, får svært mange pasienter en<br />
blanding av smertestillende midler (vanligvis<br />
opiater) og søvnmidler (ofte benzodiazepiner).<br />
Dette er for å takle ubehag og at pasientens<br />
egen pusteaktivitet ikke skal motvirke<br />
innblåsningene fra respiratoren.<br />
Kilde: Store medisinske leksikon og <strong>Sykehuset</strong><br />
<strong>Østfold</strong>.<br />
OVERSIKTLIG.<br />
Disse sprøyte- og<br />
infusjonspumpene<br />
brukes for å<br />
administrere<br />
væskeinntak<br />
og mengden av<br />
medikamenter.<br />
MONITOR. Her monitoreres<br />
puls og blodtrykk.<br />
SENGA. Senga på<br />
intensivavdelingen er<br />
ekstra myk og god, og<br />
har en innebygd vekt.<br />
Dette er spesielt for<br />
intensivavdelingen.<br />
RESPIRATOR. Dette<br />
er intensivavdelingens<br />
hovedrespirator, og<br />
dessuten toppmodell<br />
i <strong>Østfold</strong>. Den har mer<br />
spesialutstyr og bedre<br />
monitorering enn de andre<br />
modellene.<br />
18 StetoSKopet november <strong>2012</strong> StetoSKopet november <strong>2012</strong> 19
nytt sykehus<br />
Grunnsteinen er lagt<br />
Tirsdag 2. oktober var det grunnsteinsnedleggelse på tomta på Kalnes for å markere at byggeprosjektet er i gang.<br />
Helse- og omsorgsminister Jonas Gahr Støre, fylkesmann Anne Enger og adm. direktør i Helse Sør-Øst Bente<br />
Mikkelsen var noen av de mange innbudte gjestene. – Med et av landets mest moderne sykehus, får <strong>Østfold</strong> et<br />
fl aggskip som også vil bli lagt merke til i resten av Europa, sa ministeren under sitt besøk på tomta.<br />
Tekst: Berit Louise Palm<br />
Foto: Prosjekt nytt østfoldsykehus/Esten Borgos<br />
Allerede for 150 år siden kjøpte fylkeskommunen<br />
dagens sykehustomt på Kalnes<br />
med tanke på byggingen av et nytt østfoldsykehus.<br />
Det nye sykehuset vil stå ferdig<br />
i 2015, og vil være et nytt og moderne<br />
sykehus for hele <strong>Østfold</strong>s befolkning.<br />
– Det var ikke lett å enes om planer for<br />
et felles sykehus. Først de siste årene har<br />
østfoldingene kommet til enighet, både<br />
politisk og faglig. Dette er <strong>Østfold</strong> sin dag, i<br />
dag skal vi virkelig feire, sa administrerende<br />
direktør Just Ebbesen<br />
Synlig for alltid<br />
Grunnsteinen er en avlang<br />
stålboks med glasslokk, og<br />
består av utvalgte historiske<br />
gjenstander fra <strong>Sykehuset</strong><br />
<strong>Østfold</strong>. Når sykehuset står<br />
ferdig kan man se innholdet<br />
i grunnsteinen i gulvet i den<br />
store vestibylen på Kalnes. Sykehusene<br />
i Fredrikstad, Veum og<br />
Sarpsborg skal legges ned når<br />
det nye står ferdig. Derfor er det<br />
lagt ned gjenstander fra disse<br />
sykehusene.<br />
Her ser du hvilke gjenstander<br />
som vil ligge synlig for<br />
evig tid i vestibylen i det nye<br />
sykehuset på Kalnes.<br />
Serviettmappe merket SS fra Sarpsborg<br />
som sykepleierne hadde servietten sin i<br />
Spade fra spadestikkene i fjor<br />
Glassprøyte med nåler<br />
Håndkle fra Veum sykehus<br />
Slik ser grunnsteinen ut<br />
En tohundrelapp fra i dag<br />
Håndbok for leger fra 1927<br />
Et stetoskop<br />
DVD fra det første spadestikket i fjor<br />
Barnetegning laget av<br />
Christoffer Nordang Larsen<br />
Dagens nettside fra www.sykehusetostfold.no<br />
Hva er en grunnstein?<br />
En grunnstein er en spesielt<br />
utformet steinblokk som plasseres<br />
nederst av et større byggverk,<br />
som en symbolsk markering av<br />
igangsettelsen av byggearbeidene.<br />
Nedleggelsen av grunnsteinen<br />
skjer ofte i høytidelige former,<br />
som en seremoni med spesielt<br />
inviterte gjester. Inni selve steinen<br />
blir det ofte lagt dokumenter<br />
og gjenstander (byggtegninger,<br />
mynter, aviser etc) med<br />
informasjon om bygget og tiden da<br />
det ble oppført.<br />
Kilde: Wikipedia<br />
Forprosjektrapporten<br />
Et pulsoksymeter<br />
En tallerken fra sykehuset i Fredrikstad<br />
Reglement fra Veum sindsykeasyl fra<br />
oppstarten i 1914<br />
20 StetoSKopet november <strong>2012</strong> StetoSKopet november <strong>2012</strong> 21
nytt sykehus<br />
Hvilke forventninger har du til framtidens sykehus?<br />
Tekst og foto: Anne-Grete Melkerud<br />
- Jeg gleder meg til helt nye lokaler,<br />
og jeg håper IKT-systemene blir bedre<br />
slik at vi kan jobbe og samhandle mer<br />
effektivt. For eksempel ville det vært<br />
optimalt om systemene vil kunne<br />
snakke sammen når en ny medarbeider<br />
blir ansatt. Slik at vi ikke må registrere<br />
at personen skal ha ID-kort, tilganger,<br />
parkeringsoblat osv. manuelt.<br />
Patrizia Dominici<br />
seksjonsleder<br />
- Jeg gleder meg til nye heiser og større<br />
rom slik at vi har plass til å manøvrere<br />
sengene på plass uten å måtte flytte<br />
på andre ting. Nye senger vil gjøre<br />
transporten rundt i sykehuset veldig<br />
mye mer behagelig for pasientene.<br />
Og det vil gjøre vår jobb mye enklere.<br />
Vi har mange gamle senger som er<br />
vanskelig å styre, mens de nye vi har,<br />
nesten går av seg selv.<br />
Roger Pedersen<br />
portør<br />
- Barneavdelingen på Kalnes vil<br />
utvides som et tilbud også til<br />
ungdom opp til 18 år. Det betyr at<br />
ungdommene får et bedre tilbud.<br />
Det betyr også at vi må tenke nytt<br />
og tilegne oss kunnskap om denne<br />
gruppens behov. Blant annet kan<br />
vi legge til rette for flere polikliniske<br />
tilbud utenom vanlig dagtid, slik at<br />
ungdommene slipper fravær på skolen<br />
når de skal til oss.<br />
Tone Eide<br />
diabetessykepleier<br />
- Det er litt vemodig å tenke på<br />
framtidens sykehus, for jeg går av<br />
med pensjon før sykehuset på Kalnes<br />
står klart, etter 43 år på en alle tiders<br />
arbeidsplass. Den flotte atmosfæren<br />
som er her i Fredrikstad blir det nok<br />
vanskelig å ta med videre. Men det er<br />
ingen tvil om at framtidens sykehus<br />
blir nytt, spennende og annerledes, og<br />
helt sikkert til pasientens beste.<br />
Judith M. Dahl<br />
hjelpepleier<br />
- Jeg har store forventninger til et topp<br />
moderne bygg hvor alt legges til rette<br />
for at pasienten er i fokus. Det blir<br />
supert!<br />
Kai Ove Bogetveit<br />
vedlikeholdskonsulent<br />
- Det nye sykehuset på Kalnes får<br />
en beliggenhet som gjør det mer<br />
tilgjengelig for pasienter fra hele<br />
<strong>Østfold</strong>. Det vil bli nytt, fint og<br />
moderne, og alle vil få enerom. Men<br />
jeg er litt usikker på om det blir plass<br />
til helsefagarbeiderne i framtidens<br />
sykehus.<br />
Zada Ferati<br />
lærling<br />
- Jeg tror det blir et veldig bra og<br />
effektivt sykehus. Og at vi får mye nytt<br />
utstyr som vil gi oss muligheter til å gi<br />
raskere svar på prøver.<br />
Cecilie Pettersen<br />
bioingeniør<br />
- Jeg håper at det nye tilbudet blir like<br />
attraktivt for fødende som det er i dag.<br />
At vi samler alle fødeenhetene på ett<br />
plan er positivt og det vil gi mulighet<br />
for et bedre samarbeid. Samtidig<br />
håper jeg at vi fortsatt kan ha et<br />
differensiert tilbud til fødende, slik at<br />
vi bruker mest ressurser på de som<br />
trenger det mest og at de som er friske<br />
fortsatt vil oppfattes som friske.<br />
Lene Karlsrud<br />
seksjonsleder<br />
- Jeg tror det blir veldig positivt å<br />
få samlet flere spesialiteter under<br />
ett tak, både for pasienter og for<br />
medarbeidere. Helt konkret håper<br />
jeg at sentralbordet kan bruke<br />
mer tid på eksterne henvendelser i<br />
tiden framover. Et enkelt grep er at<br />
avdelingene caller opp medarbeidere<br />
selv. Da får de også raskere fatt i<br />
personen enn om de går om oss.<br />
Anne-Grethe Lennander<br />
sekretær<br />
- Nye lokaler og at vi bare får enerom<br />
blir veldig positivt, spesielt i forhold til<br />
smitte. Mer effektivitet blir ofte nevnt<br />
om sykehuset i framtiden, men vi må<br />
passe på at vi ikke blir for effektive og<br />
maskinelle. En del barn og ungdom<br />
må vi bruke tid på, også i framtiden.<br />
Hanne Huser Andersen<br />
sykepleier<br />
– Jeg gleder meg veldig til å få<br />
nytt sykehus, og vi vil få helt nye<br />
og spennende arbeidsoppgaver. Vi<br />
kommer blant annet til å kunne tilby<br />
matservering når pasienten selv<br />
ønsker det og ha døgnåpen kantine.<br />
Dette byr på utfordringer, men jeg er<br />
sikker på at det blir positivt både for<br />
pasienter, pårørende og medarbeidere.<br />
Lars Pihl<br />
avdelingssjef<br />
- Det blir veldig spennende å få et helt<br />
moderne sykehus, med høy kvalitet på<br />
utstyr og IKT-løsninger. Jeg er sikker<br />
på at vi vil få en bedre og mer rasjonell<br />
drift.<br />
Kåre Odland<br />
overlege<br />
- Jeg håper vi fortsatt vil ha rom for å<br />
gjøre ting på ulike måter slik at vi klarer<br />
å opprettholde den valgfriheten vi har<br />
på føden i dag. Slik at friske fødende<br />
damer med forventet normal fødsel<br />
kan føde i sitt tempo, på den måten de<br />
har valgt selv.<br />
Maria Bendheim<br />
jordmor<br />
- Det blir spennende med<br />
nye arbeidsmåter i forhold til<br />
kantinedriften i det nye sykehuset. Og<br />
for meg personlig, blir det flott å få<br />
kortere vei til jobben.<br />
Satpal Kaur<br />
assistent<br />
- Jeg håper det vil bli litt mindre tabu<br />
og mer åpenhet i forhold til psykisk<br />
helsevern. Med somatikk og psykisk<br />
helsevern under samme tak på Kalnes,<br />
forventer jeg også at vi kan bruke<br />
hverandre mer enn vi gjør nå.<br />
Mads-Bjørnar Skinnes<br />
miljøterapeut<br />
- I forhold til skrivetjenesten er det<br />
vanskelig å si hva vi kan forvente før vi<br />
vet sikkert hva slags teknologi vi skal<br />
ta i bruk. Og det blir spennende å se<br />
hvor vi havner.<br />
Mona Holte<br />
fag- og driftsansvarlig<br />
- Å få bedre plass og bredere dører!<br />
I denne enheten som arbeider med<br />
slagpasienter er både toaletter og<br />
pasientrom for trange. Slagpasienter<br />
trenger ofte mye utstyr og vi gleder<br />
oss til mer rom slik at det blir enklere å<br />
jobbe mer ergonomisk.<br />
Jessica Sjøstedt<br />
sykepleier<br />
– Jeg håper og tror at vi klarer å ta i<br />
bruk nytt bygg, ny teknologi og nye<br />
arbeidsmåter slik at vi vil skape gode<br />
sammenhengende pasientforløp<br />
når pasienten er hos oss. Og også at<br />
vi klarer å gi pasientene en helhetlig<br />
behandling sammen med fastleger og<br />
kommunehelsetjeneste.<br />
Helge Stene-Johansen<br />
utviklingsdirektør<br />
- At pasienter skal få behandling<br />
raskere og at behandlingen skal bli<br />
bedre, både innen psykisk helsevern<br />
og somatikken. Et mål må være at<br />
ventelistene skal bli kortere.<br />
Hanne Nesteng<br />
hjelpepleier<br />
- Jeg håper at muligheten for tett<br />
kontakt mellom de ulike avdelingene<br />
og skrivetjenesten blir ivaretatt.<br />
Gunn Tove Slettfjerding<br />
sekretær<br />
22 StetoSKopet november <strong>2012</strong> StetoSKopet november <strong>2012</strong> 23
helse i hVer Bit<br />
Tilbake til røttene<br />
trauste, norske rotfrukter kommer til heder og verdighet igjen. De er rett og slett blitt<br />
trendy. Ikke bare er de velduftende, velsmakende, fargerike og næringsrike. De er<br />
i tillegg rimelige og de kan bakes, stekes, kokes eller spises rå.<br />
Tekst: Berit Louise Palm<br />
Foto: Opplysningskontoret for frukt og grønt<br />
- frukt.no<br />
På kontinentet har det i fl ere år vært<br />
en trend å vende tilbake til røttene, til<br />
det regionale kjøkken. Nå begynner<br />
også nordmenn å løfte fram gamle<br />
rotfrukter som i årevis er blitt glemt<br />
og blitt dårlig behandlet. Det er bra,<br />
for disse rotfruktene er svært rike på<br />
smak og næring. Det at mesterkokkene<br />
lager pureer av jordskokk og<br />
pepperrot på sine trendy restauranter,<br />
er nå like selvsagt som å servere<br />
kålrotstappe til pinnekjøtt og komler.<br />
Det kalde klimaet i Norge er<br />
et godt utgangspunkt for gode<br />
dyrkingsforhold for rotvekster, og gir<br />
samtidig gode lagringsmuligheter. En<br />
kjølig vekstsesong bidrar også til å gi<br />
varer av høyere kvalitet. Rotvekster<br />
egner seg i allslags mat, i råkost,<br />
wok, pureer og hjemmelagde supper.<br />
De kan brukes i de fl este måltider,<br />
i gjærbakst, kaker, juice, suffl eer,<br />
kalde og lune salater og som snacks<br />
Her ser du en oversikt over noen<br />
av de norske rotfruktene og hva de<br />
kan brukes til. Kanskje du fi nner en<br />
oppskrift som er fristende å prøve ut?<br />
Jordskokk<br />
Jordskokk har sin<br />
opprinnelse i Nord-<br />
Amerika. Den kom til<br />
Europa på 1600-tallet og<br />
var en mye brukt grønnsak før<br />
vi begynte å ta potetene ordentlig<br />
i bruk. Jordskokk er meget hardfør<br />
og lett å dyrke, og den har en søtlig<br />
smak. Du kan bruke jordskokk til<br />
mye godt, blant annet jordskokksuppe,<br />
rotmos eller som fyll i samosa.<br />
Havrerot<br />
Havrerot er fortsatt<br />
litt ukjent her til lands,<br />
men er en gammel<br />
matplante med sine<br />
røtter i Spania og andre<br />
middelshavsland. Den vokser vilt i nesten<br />
hele Europa, inkludert i Sør-Sverige. I Norge<br />
dyrkes den i <strong>Østfold</strong>. Havrerot har en raffi -<br />
nert, søt smak som kan minne om østers,<br />
asparges, pastinakk eller artiskokk. Den<br />
passer utmerket å ha i supper og stuinger<br />
eller gratinert/bakt i ovn. I tillegg smaker<br />
den godt om den glaseres (på samme måte<br />
som man gjør med gulrot). Bladene er<br />
spiselige og særlig de unge skuddene har<br />
en delikat smak. Selv om navnet skulle tilsi<br />
det, har ikke havrerot noe med havre å<br />
gjøre. Navnet kommer av det gamle norske<br />
ordet for skjegg, hafr. Den omtales også<br />
som rotgeitskjegg eller hagegeitskjegg.<br />
Svart havrerot er også kjent som svartrot<br />
eller skorsonerrot.<br />
Pastinakk<br />
Pastinakk er en gammel kulturplante<br />
og kjent helt fra romertiden.<br />
Før poteten ble introdusert<br />
var pastinakk den viktigste<br />
stivelseskilden i kostholdet her i<br />
landet. Den er av utseende svært lik gulrot<br />
og persillerot med sin klumpete og avlange<br />
form, men er gjerne noe større. Fruktkjøttet<br />
er hvitt eller kremfarget, og smaken er søt<br />
og delikat grunnet høyt innhold av karbohydrater.<br />
Pastinakk kan brukes både i rå og<br />
kokt tilstand. Den passer bra i råkostsalat,<br />
i suppe, gratinert i ovn, i stuinger, som en<br />
ekstra ingrediens i potetstappe eller strimlet<br />
i wok.<br />
Bete<br />
Det fi nnes mange<br />
ulike typer beter;<br />
gulbete, rødbete,<br />
hvitbete og chioggia<br />
(hvit og rød, også kalt polkabete).<br />
Men vi nordmenn er nok mest kjent<br />
med rødbete. Rødbete kan være fl atrunde,<br />
runde, ovale eller sylindriske. I Norge er den<br />
runde mest vanlig. Om sommeren selges<br />
rødbeter i bunt med bladvekst, om vinteren<br />
uten blader i løs vekt.<br />
Kok rødbeter med skall og la bladfestet<br />
sitte på med cirka fem cm der dette følger<br />
med, dette for å unngå at saften i rødbeten<br />
renner ut i kokevannet. Etter koking fjernes<br />
skall og bladfeste, og rødbeten serveres som<br />
varm grønnsak eller kald i salater. Kokte<br />
og oppskårne rødbeter kan gjerne blandes<br />
i kjøttdeig til Biff Lindstrøm. Rødbete er<br />
også godt egnet til sylting og brukes mye til<br />
silderetter. Den sprekeste råkosten får du<br />
med rødbeter som rives rå og blandes med<br />
gulrot. Rødbete passer også å bake i ovn, i<br />
suppe, marinert, eller man kan lage hjemmelagde<br />
bete-chips.<br />
Rødbeter bør ikke gis til barn under 6<br />
måneder grunnet høyt nitratinnhold.<br />
Pepperrot<br />
Pepperrot har alltid blitt brukt<br />
som en kryddergrønnsak<br />
og er et naturlig<br />
konserveringsmiddel.<br />
Pepperrot er en fl erårig<br />
plante, og den danner en lang,<br />
smal rotstokk med lange og smale siderøtter.<br />
Pepperrot kan i utseende minne<br />
om en langstrakt pastinakk, den er hvit i<br />
skallet med enkelte lysebrune fl ekker og<br />
har en meget sterk og karakteristisk smak.<br />
Ferdigpreparert wasabi på tube inneholder<br />
som oftest ikke wasabi i det hele tatt og<br />
består i stedet av pepperrot, sennep og<br />
fargetilsetning. Med andre ord er det ikke så<br />
veldig rart hvis du synes pepperrot minner<br />
om smaken av wasabi og sushi. På engelsk<br />
heter pepperrot horseradish og er en kjent<br />
ingrediens i drinken Bloody Mary.<br />
Pepperrot må skrelles før bruk, og<br />
brukes gjerne revet, høvlet eller skåret i<br />
små biter. Den brukes hovedsakelig som<br />
krydder til sauser, salater og supper.<br />
Sellerirot<br />
Sellerirot kommer fra<br />
Middelhavsområdet og<br />
dyrkes over hele Europa.<br />
Den har vært kjent i Norge<br />
i lang tid, og er mye brukt som<br />
suppegrønnsak. Det er en lysebrun, rund<br />
og knudret rotknoll. Det sprø og hvite<br />
fruktkjøttet er rikt på eteriske oljer og har<br />
en aromatisk duft, og en litt skarp søtlig<br />
smak. Sellerirot bør skrelles før bruk for å<br />
få vekk alle jordrester. Vær oppmerksom<br />
på at fruktkjøttet raskt oksiderer og blir<br />
misfarget. Sellerirot bør derfor brukes<br />
umiddelbart etter skrelling. Den brukes<br />
mest som suppegrønnsak og både roten<br />
og gresset kan brukes. Stekt eller kokt<br />
sellerirot brukes som tilbehør både til fi sk<br />
og kjøttretter. Sellerirot passer ypperlig i<br />
rotmos. Revet sellerirot er godt og passer<br />
fi nt til wok, og de grønne bladene kan også<br />
brukes i salat.<br />
Gulrot<br />
Gulrot er vår største<br />
rotgrønnsak hva<br />
forbruket angår, og<br />
fortjener derfor å nevnes.<br />
Den kommer opprinnelig fra sentral-Asia og<br />
ble fraktet til Europa av araberne. Originalt<br />
var gulrot gul, hvit eller lilla - først<br />
på 1800-tallet ble det populært å dyrke de<br />
oransje gulrøttene vi kjenner best. Det er<br />
karoten som gir den oransje fargen. Karoten<br />
omdannes til A-vitamin i kroppen. De originale<br />
gulrotfargene selges i dag under navnet<br />
regnbuerøtter. Vi er alle kjent med at gulrot<br />
smaker godt i råkost, salater og i kokt eller<br />
bakt tilstand. Men har du prøvd gulrot i<br />
smoothie, kake, suppe eller i marmelade?<br />
Persillerot<br />
Persillerot er i nær familie med persille,<br />
og er en meget gammel kulturplante som<br />
opprinnelig var å fi nne ved Middelhavet,<br />
Rotmos med jordskokk<br />
Her er poteten byttet ut med jordskokk, noe som<br />
gir rotmosen en fyldig, pikant smak og en vakker<br />
farge.<br />
Ingredienser<br />
• 500 g jordskokk<br />
• 1 kg kålrot<br />
• 2 stk gulrot<br />
• vann<br />
• 1 ½ dl matfl øte<br />
• 1 ts malt koriander<br />
• salt og pepper etter smak<br />
• 1 ss hakket frisk koriander (kruspersille kan<br />
også brukes)<br />
Framgangsmåte<br />
Skrell og rens grønnsakene, og skjær dem i jevne<br />
terninger. Kok dem godt møre i minst mulig vann.<br />
Sil kokevannet fra og damp grønnsakene godt.<br />
Mos grønnsakene fi nt og kok dem opp med<br />
fl øte til en god og fyldig stappe. Smak til med<br />
koriander, salt og pepper og rør inn hakket<br />
koriander (eller kruspersille) like før servering.<br />
Deilig stappe i stedet for ren kålrotstappe til for<br />
eksempel pinnekjøttet.<br />
der den fortsatt vokser vilt.<br />
Persillerot er en hvit rot med<br />
lysebrune striper som ligner på en pastinakk,<br />
men er litt mindre. Både selve roten<br />
og gresset har en sterkere smak enn bladpersille.<br />
Smaken på selve persilleroten kan<br />
også minne mye om sellerirot.<br />
Persillerot renses før bruk. Kutt av stilk<br />
og rotfeste og skrell med en potetskreller.<br />
Persillerot kan brukes i supper og gryter,<br />
smørdampet eller stekt som tilbehør til<br />
kjøttretter. Revet persillerot er godt som<br />
råkost, i salat sammen med eple og i wok. I<br />
supper og gryter kan også gresset brukes.<br />
Kålrot<br />
Kålrot, også kjent som<br />
kålrabi, er en gammel<br />
kulturplante og har<br />
vært dyrket i Norge fra<br />
midten av 1600-tallet.<br />
Kålrot er en nær slektning av kål som også<br />
fremgår av navnet, men i motsetning til<br />
andre kålsorter er det knollen som spises,<br />
og ikke bladene. Fasongen er rund og størrelsen<br />
kan variere fra små på under en kilo<br />
til store på tre - fi re kilo. Fruktkjøttet er<br />
hardt og fast med en lys gul farge. Kålrot er<br />
meget rik på C-vitaminer, og kalles derfor<br />
også for Nordens appelsin. Den har en mild<br />
og fi n kålsmak og er anvendelig til mange<br />
retter.<br />
Pastinakk med gorgonzolakrem<br />
Når du steker pastinakk, kommer den deilige pikante,<br />
søtaktige smaken i grønnsaken fram. Server en krem<br />
av gorgonzolaost med bladpersille til.<br />
Ingredienser<br />
• 4 stk pastinakk (ca. 400 g)<br />
• 5 dl vann<br />
• 4 ss salt<br />
• 1 stk egg<br />
• 10 stk fi nhakkede valnøttkjerner<br />
• solsikkeolje<br />
Gorgonzolakrem:<br />
• 50 g gorgonzola<br />
• 2 dl kesam original, 8 %<br />
• 2 ss hakket bladpersille<br />
• pepper<br />
4 stk reddik<br />
•<br />
Før bruk skrelles kålroten og deretter<br />
skjæres den opp i skiver eller terninger som<br />
kan kokes i gryteretter eller supper. Kokt<br />
kålrot i skiver kan serveres som grønnsak<br />
til middagsretter av både kjøtt og fi sk.<br />
Kålrot kan videre brukes i form av stappe,<br />
strimlet rå til wok, i pai eller skiver gratinert<br />
i ovn. Kålrot kan også rives og serveres<br />
naturell som råkost, til bruk i salat eller<br />
skåret i staver som snacks til dipp.<br />
Nepe<br />
Nepe er en gammel kulturplante<br />
og hadde stor ernæringsmessig<br />
betydning før poteten kom. Nepe<br />
høstes ganske tidlig og får kun vokse i cirka<br />
seks uker før den tas opp. Den hvite runde<br />
rotfrukten er på dette stadiet liten i størrelse<br />
med en diameter på åtte - ti cm. Tidlig<br />
høstet nepe er en velsmakende delikatesse<br />
med sin milde og deilige smak. Hvis nepen<br />
vokser lenger blir den større og smaken blir<br />
besk og konsistensen hard eller treet. Neper<br />
fi nnes også i fl ere varianter, og formen kan<br />
være rund, oval eller avlang.<br />
Nepe skrelles før bruk. Den kan rives og<br />
brukes til råkost eller i salat, den kan skjæres<br />
i skiver, kokes i lettsaltet vann og gjerne<br />
serveres med smør eller brukes som tilbehør til<br />
kjøtt. Nepe kan også stues, gratineres, inngå i<br />
gryter, wok, grønnsakfat eller supper.<br />
Kilde: frukt.no<br />
Framgangsmåte<br />
Skrell pastinakken. Skjær den i 0,5 cm tykke skiver<br />
på langs. Forvell skivene i lettsaltet vann i ca. 3-4<br />
minutter. Hell av vannet. Tørk og avkjøl. Vend<br />
skivene i sammenpisket egg og deretter i fi nhakkede<br />
valnøttkjerner. Stek pastinakkskivene i solsikkeolje.<br />
Gorgonzolakrem:<br />
Bland alle ingrediensene med en stavmikser eller<br />
hurtighakker til massen har en kremaktig konsistens.<br />
Server nystekte pastinakkskiver med<br />
gorgonzolakrem og reddik.<br />
24 StetoSKopet november <strong>2012</strong> StetoSKopet november <strong>2012</strong> 25
Forstår pasienten<br />
hva vi skriver?Tekst: Karoline Kristiansen<br />
Hver uke deler <strong>Sykehuset</strong> <strong>Østfold</strong> ut<br />
tusenvis av brosjyrer, brev og ark til pasientene<br />
våre. Skriftlig pasientinformasjon kan<br />
være med på å gi tryggere pasienter. Det<br />
kan være med på å forberede dem på hva<br />
de skal gjennom, hva de må gjøre før de<br />
kommer inn, hva de kan forvente underveis<br />
og hva de skal gjøre når de kommer hjem<br />
igjen. Men for at pasienten skal ha utbytte<br />
av alle arkene og brosjyrene må de skjønne<br />
hva vi skriver.<br />
Ta på pasientbrillene!<br />
Alle fagfolk har sitt «stammespråk». Vi<br />
tenker, skriver og snakker det språket<br />
faget vårt har når vi er på jobb. Det er både<br />
naturlig og nødvendig, men det er lett å<br />
glemme at ikke alle andre forstår hva vi sier.<br />
For å unngå at pasienten ikke forstår hva du<br />
skriver kan du:<br />
■ Sette deg i leserens sted, ta på<br />
pasientbrillene, og prøve å se hvilke<br />
ord som kan være vanskelige å forstå.<br />
Tenk at du henvender deg til en person<br />
uten medisinskfaglig bakgrunn. Husk<br />
at alle voksne skal forstå det du skriver,<br />
uavhengig av alder og utdannelse.<br />
■ Bytte ut de vanskeligste ordene med noen<br />
som er enklere å forstå. Må du bruke<br />
faguttrykk eller tekniske uttrykk skal du<br />
forklare dem.<br />
<strong>Stetoskopet</strong> <strong>nr</strong> 3·<strong>2012</strong><br />
Ansvarlig redaktør: Anne Grethe Erlandsen<br />
Redaktør: Anne-Grete Melkerud<br />
Design & grafi sk produksjon:<br />
Eggen Press AS/Møklegaard Print Shop AS<br />
Trykk: Møklegaard Print Shop AS<br />
Papir: Arctic Volume<br />
Opplag: 4800<br />
Foto siste side: Esten Borgos<br />
■ Ikke slå sammen informasjon til pasienter<br />
og helsepersonell. Vi snakker helt<br />
forskjellige språk.<br />
■ Teste det du har skrevet på noen uten<br />
medisinskfaglig bakgrunn. Er det noe de<br />
ikke skjønner? Hvilke ord bruker du for å<br />
forklare dem hva du mener? Bruk dem i<br />
stedet!<br />
Snakk til pasienten!<br />
Når informasjonen føles personlig øker<br />
sjansen for at pasienten leser den. For å få<br />
til det kan du:<br />
■ Lage titler som forteller hva innholdet<br />
er, og hvem informasjonen er skrevet<br />
for. Det kan for eksempel være: «Til deg<br />
som er operert for..» eller «Til deg som<br />
har diabetes». Skal du lage en brosjyre<br />
som har mer generell informasjon og for<br />
eksempel skal presentere avdelingen din<br />
bruker du «Velkommen til…» og navnet på<br />
avdelingen din.<br />
■ Bruke «du-form» når du snakker til/om<br />
pasienten. Unntaket er hvis informasjonen<br />
handler om mulige komplikasjoner<br />
eller andre hendelser som bare rammer<br />
noen. Vi vil ikke skremme noen, så i<br />
slike tilfeller kan du for eksempel skrive:<br />
«Det hender at man kan få» eller «Noen<br />
opplever at».<br />
Tips oss!<br />
E-post: anne-grete.melkerud@so-hf.no<br />
REDAKSJONEN:<br />
Fra venstre Nina C. Bjerke ,<br />
Anne-Grete Melkerud,<br />
Berit Louise Palm og<br />
Karoline Kristiansen.<br />
Hva er viktigst for pasienten?<br />
Det er enklere å skrive langt enn kort, men<br />
store tekstmengder kan få de fl este lesere til<br />
å miste motet. Derfor er redigeringsarbeidet<br />
det viktigste du gjør. Når du skal redigere<br />
teksten din kan du:<br />
■ Spørre deg selv hva som er viktigst for<br />
pasienten å vite. Tenk over hva slags<br />
informasjon du ville hatt hvis det var du<br />
som fi kk en diagnose eller skulle til en<br />
behandling.<br />
■ Skille mellom «må vite» og «greit å vite».<br />
Typisk «må vite»-informasjon er hvor og når<br />
man skal møte opp, hva man må ha med,<br />
hva man må gjøre på forhånd, hvordan<br />
behandlingen legges opp osv. «Må vite»informasjonen<br />
går alltid foran «greit å vite».<br />
■ Sørge for å gi informasjonen til rett tid.<br />
Selv om det er enkelt å gi fra seg alt på en<br />
gang, er ikke det alltid best for pasienten.<br />
Ofte kan det være lurt å dele det opp litt.<br />
- Hva trenger man å vite på forhånd?<br />
- Hvilken informasjon trenger man mens<br />
man er på sykehuset?<br />
- Og hva trenger man å vite når man<br />
kommer hjem?<br />
■ Husk kontaktinformasjon. Hvor kan<br />
pasienten henvende seg for å få mer<br />
informasjon hvis det er noe de lurer på?<br />
Visste du at det fi nnes egne sider for pasientinformasjon på intranett? Under fanen «Pasientinfo» fi nner du fl ere tips, nyttige verktøy, retningslinjer for bildebruk,<br />
profi lhåndbok og prosedyre for pasientinformajon. Der fi nner du også informasjon om utvalg for pasientinformasjon.<br />
Ny struktur i <strong>Sykehuset</strong> <strong>Østfold</strong><br />
Klinikk for psykisk<br />
helsevern<br />
Irene Dahl Andersen<br />
Divisjon for intern<br />
service og eiendom<br />
Hildegunn Nygård<br />
Prosesseiere<br />
Per G Weydahl<br />
Jan Sverre Vamnes<br />
Liv Marit Sundstøl<br />
NN<br />
NN<br />
NN<br />
Klinikk/divisjon<br />
AKTIVITETSTALL 2011:<br />
Antall innleggelser 45 564<br />
– Somatikk 41 899<br />
– Psykisk helsevern 3 665<br />
Prosesseiere<br />
Organisasjonskart per 5. november <strong>2012</strong><br />
Polikliniske konsultasjoner 269 112<br />
– Somatikk 170 455<br />
– Psykisk helsevern 98 657<br />
Dagpasienter somatikk 26 251<br />
Antall fødsler 2 995<br />
Prehospital avdeling<br />
Bo Skauen<br />
Avdeling akuttmottak<br />
Sissel Hagen<br />
Kirurgisk avdeling<br />
Bente Husvik<br />
Ortopedisk avdeling<br />
Anne Margrethe Borgersen<br />
Indremedisinsk avdeling<br />
Kst Odd Helge Hunderi<br />
Medisinsk poliklinikk<br />
Maud Guttormsen<br />
Avdeling for<br />
anestesileger<br />
Knut Inge Solbakk<br />
Kvinneklinikken<br />
Hilde Hoel<br />
Avdelinger<br />
Stab<br />
Administrerende direktør<br />
Just Ebbesen<br />
Barneavdelingen<br />
Eirin Paulsen<br />
Øre-nese-halsavdelingen<br />
Anne Johannessen<br />
Øyeavdelingen<br />
Junet Nygård Schaft<br />
Nevrologisk avdeling<br />
Kst Anne-Kathrine Palacios<br />
Operasjonsavdelingen<br />
Ole Tangen<br />
Dagkirurgisk avdeling<br />
Brit Marie Skjelin<br />
Intensivavdelingen<br />
Lisbeth Nicolaysen<br />
Revmatologisk avdeling<br />
Kst Grete Jespersen<br />
SØ 2015<br />
NØKKELTALL PER 31.12.2011:<br />
697 senger, fordelt på somatikk 438<br />
og psykisk helse 259<br />
<strong>Sykehuset</strong> <strong>Østfold</strong> har 4 908 medarbeidere<br />
<strong>Østfold</strong>s befolkning er 280 164 personer<br />
(per 1. 7. <strong>2012</strong>)<br />
Våre leveregler<br />
Levereglene er regler for atferd som hjelper oss å praktisere verdiene i hverdagen.<br />
Vi omgås pasienter og hverandre med høfl ighet og respekt<br />
Vi deltar i prosesser og er lojale til beslutninger<br />
Vi skaper resultater gjennom samhandling<br />
Vi ser muligheter, ikke begrensninger<br />
Vi representerer arbeidsplassen vår på en god måte<br />
Foretakssekretariat<br />
Tore Krogstad<br />
Eieroppfølging Vigdis Velgaard<br />
Avdeling for sykepleie<br />
Linda S Haukeland<br />
Senter for<br />
laboratoriemedsin<br />
Geir Bukholm<br />
Radiologisk avdeling<br />
Eivind Reitan<br />
Medisinsk service<br />
Fysioterapi<br />
Prestetjenesten<br />
Sosionomer<br />
Klinisk ernæring<br />
Ergoterapi<br />
Dokumentasjonssenteret<br />
Ann Elisabeth Rønneberg<br />
SYKEHUSET ØSTFOLDS HOVEDOPPGAVER<br />
Pasientbehandling, utdanning av helsepersonell,<br />
forskning, samt opplæring av pasienter og pårørende<br />
(Lov om spesialisthelsetjenester).<br />
VISJON<br />
<strong>Sykehuset</strong> <strong>Østfold</strong> skal gi gode og likeverdige<br />
tjenester til alle som trenger det, når de trenger det,<br />
uavhengig av alder, bosted, etnisk bakgrunn, kjønn<br />
og økonomi.<br />
VERDIER KVALITET, TRYGGHET OG RESPEKT<br />
<strong>Sykehuset</strong> <strong>Østfold</strong><br />
– ett sykehus<br />
www.sykehuset-ostfold.no<br />
Fag og pasientsikkerhet<br />
Stein Bruland<br />
Prosessdirektør<br />
Liv Marit Sundstøl<br />
HR<br />
Wenche Lyngholm<br />
Kommunikasjon og<br />
samhandling<br />
Anne Grethe Erlandsen<br />
Økonomi<br />
Marianne Wik<br />
Utvikling<br />
Helge Stene-Johansen<br />
Prosjekt<br />
Tore Dag Olsen<br />
Teknologi og IKT<br />
Terje Gårdsmoen<br />
Klinisk IKT<br />
Asbjørn Elgen<br />
26 StetoSKopet november <strong>2012</strong> StetoSKopet november <strong>2012</strong> 27
Trenger du nytt ID-kort? Eller parkeringsoblat?<br />
Skal du holde et møte, og lurer på hvordan du<br />
bestiller mat og booker rom? Lekker vannkrana?<br />
Eller skal du kanskje på ferie og vil leie en av<br />
SØ-hyttene?<br />
Les mer på intranett under «Min side»<br />
og «Internt servicesenter», eller kom<br />
innom internt servicesenter i vestibylen i<br />
Fredrikstad. Vi har åpent mellom klokken<br />
07.00 og 15.30 på hverdager.<br />
Vi hjelper deg!<br />
Du kan også nå oss på<br />
Telefon: (698) 61000<br />
E-post: servicesenter@so-hf.no<br />
Telefaks: (698)60240<br />
Postboks internpost 6<br />
INTERNT INTERNT<br />
SERVICESENTERIS