PUTTING EDUCATION TO WORK - Reduce
PUTTING EDUCATION TO WORK - Reduce
PUTTING EDUCATION TO WORK - Reduce
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>PUTTING</strong> <strong>EDUCATION</strong> <strong>TO</strong> <strong>WORK</strong><br />
www<br />
Reduction in the use and effects of hazardous chemicals<br />
Helse- og miljøfarlige<br />
kjemikalier<br />
Arild Langemyr<br />
Arendal maritime videregående skole<br />
www.reduce.no
This publication was realised with the support of the Commission of the<br />
European Communities under the Leonardo da Vinci programme. The content<br />
does not necessarily reflect the Commission’s position on this subject.<br />
INNHOLD:<br />
1. KJEMIKALIER, MENNESKET OG MILJØET. ..................................................................................... 3<br />
1.1 HIS<strong>TO</strong>RISK TILBAKEBLIKK ....................................................................................................................... 3<br />
2. VIL KJEMIKALIERELATERTE PROBLEMER ANGÅ MEG? ........................................................... 6<br />
3. HVILKEN FORM KAN KJEMIKALIER HA? ........................................................................................ 7<br />
4. HVORDAN PÅVIRKER KJEMIKALIER MILJØET? ........................................................................... 8<br />
4.1 MILJØET SLÅR TILBAKE ........................................................................................................................... 8<br />
4.2 OZONLAGET ............................................................................................................................................ 9<br />
5. HVORDAN PÅVIRKER KJEMIKALIER MENNESKER? .................................................................. 11<br />
5.1 SKADER PÅ ORGANER ............................................................................................................................ 12<br />
5.2 ALLERGIER ............................................................................................................................................ 13<br />
5.3 SVULSTER OG KREFT. ............................................................................................................................ 15<br />
6. HVILKE TYPER KJEMIKALIER ER MEST SKADELIGE? ............................................................. 16<br />
6.1 INNLEDNING .......................................................................................................................................... 16<br />
6.2 LØSEMIDDELSKADER. KAN IKKE HELBREDES. BARE UNNGÅS. ............................................................. 16<br />
6.3 ISOCYANATER ....................................................................................................................................... 20<br />
6.4 SYRER OG BASER ................................................................................................................................... 21<br />
7. HVORDAN KAN JEG VITE HVA SOM ER FARLIG? ........................................................................ 21<br />
7.1 LES ETIKETTEN! .................................................................................................................................... 22<br />
7.2 HMS-DATABLAD ................................................................................................................................... 25<br />
7.3 S<strong>TO</strong>FFKAR<strong>TO</strong>TEK ................................................................................................................................... 26<br />
8. ER DER NOEN KJEMISKE FARER VED MIN ARBEIDSPLASS? ................................................... 28<br />
9. DET BESTE ER VEL Å FOREBYGGE? ................................................................................................. 29<br />
9.1 TILTAKSTRAPPEN .................................................................................................................................. 29<br />
2
1. Kjemikalier, mennesket og miljøet.<br />
Heftet har som mål:<br />
• at du skal kjenne til kjemikaliers påvirkning av helse, miljø og sikkerhet.<br />
• at du skal kjenne til de viktigste virkningene av disse stoffene.<br />
• at du skal kunne medvirke aktivt ved en kartlegging av helsefare som følger med kjemiske<br />
stoffer i arbeidsmiljøet.<br />
• at du skal forstå nødvendigheten av tiltak for å unngå helseskader<br />
• at du kan gi anvisninger om slike tiltak<br />
Hvis dine planer gjelder i år,<br />
skal du så korn.<br />
Hvis de gjelder for 10 år,<br />
skal du plante et tre<br />
Hvis de gjelder for 100 år,<br />
skal du undervise<br />
menneskene.<br />
Sår du korn en gang,<br />
høster du en gang.<br />
Planter du et tre,<br />
høster du 10 ganger.<br />
Underviser du<br />
menneskene,<br />
høster du 100 ganger.<br />
Alt er giftig, ingenting er ikke-giftig,<br />
det er bare et spørsmål om dosens størrelse.<br />
3<br />
Hvis du gir en mann fisk,<br />
har han mat den ene<br />
gangen.<br />
Hvis du lærer ham å fiske,<br />
har han mat hele livet.<br />
Kau-Tzu, år 600<br />
f.Kr<br />
Den sveitsiske doktoren Phipippus Paracelsus kom med denne uttalelsen ved<br />
begynnelsen av det 16. århundre. Det er en uttalelse som fremdeles en sann.<br />
Hva er et kjemikalie? Vi bruker kjemiske stoffer om et grunnstoff og deres kjemiske<br />
forbindelser med andre grunnstoffer. En stoffblanding er en blanding som består av to eller<br />
flere kjemiske stoffer. Kjemikalier er fellesbetegnelse for både kjemiske stoffer og/eller<br />
stoffblandinger.<br />
Kjemikalier er slike produkter som vaskemidler, organiske løsemidler, maling, lim. I EU er<br />
det mer enn 100 000 kjemikalier i bruk.<br />
1.1 Historisk tilbakeblikk<br />
(@ = more information on<br />
http://www.reduce.no/links/)<br />
Chisse, en stor produsent av vinyl. var<br />
lokalisert i Minamata @ på øya Kyushu i<br />
Japan. I 1956 oppdaget innbyggerne<br />
omkring Minamata Bay at kattene begynte<br />
å oppføre seg merkelig. De betegnet<br />
fenomenet «dansende katt sykdom» på<br />
grunn av kattenes tilfeldige bevegelser.<br />
Snart begynte menneskene å fremvise
liknende adferd.<br />
Bedriften dumpet hundrevis av tonn med<br />
utslipp i bukta, og i 1957 oppdaget Chisso<br />
at det var kvikksølv som førte til at<br />
innbyggerne ble syke. Men bedriften forble<br />
taus. I løpet av de neste 40 årene døde over<br />
ett tusen mennesker og omkring 10.000 er<br />
fremdeles syke.<br />
Slektninger vant en rettssak i 1973. Til da<br />
var 100 døde og 1.000 hadde blitt påvirket<br />
- paralyserte, blinde og døve. De ble<br />
garantert kompensasjon, og Chisse måtte<br />
betale 3 millioner pund.<br />
I «Kjærlighetskanalen» @, Love Canal<br />
(USA), går historien tilbake til 1942 da<br />
Hooker Chemical Corporation begynner å<br />
dumpe giftige kjemikalier ned i en forlatt<br />
kanal. I løpet av de neste 11 årene dumpet<br />
Hooker 20.000 tonn med kjemikalier ned i<br />
Love Canal. I årene som fulgte ble området<br />
gjenfylt og gitt av selskapet til den<br />
ekspanderende byen Niagara Falls. Byen<br />
tillot at hus ble bygd på området.<br />
I 1977 begynte beboerne i Love Canal å<br />
klage over ukjente stoffer som sivet inn i<br />
kjellerne deres. En kriseplan ble satt igang<br />
med penger fra USAs regjering til en første<br />
opprensningsinnsats og flytting av<br />
hundrevis av beboerne i området.<br />
Bare enkelte av de helsemessige effektene<br />
som kan tilskrives denne eksponeringen er<br />
kjent. Noen av disse er genmutasjon, øye-<br />
og øreplager, pustevansker, ufrivillige<br />
aborter, abnormiteter i leveren og rektale<br />
blødninger.<br />
Tidlig på 1990 tallet avsluttet staten New<br />
York opprydningsarbeidet og erklærte<br />
deler av områdene rundt<br />
4<br />
kjærlighetskanalen” som trygge<br />
boligområder.<br />
I 1984 var Bhopal @ i India åstedet for<br />
den største industrielle katastrofen noen<br />
sinne. 43 tonn med metylisocyanat (MIC)<br />
og andre gasser ble sluppet ut fra en<br />
fabrikk og tok livet av to tusen mennesker i<br />
løpet av noen få uker. Tusener av andre led<br />
under ettervirkningene og mange flere<br />
døde i løpet av årene som fulgte.<br />
Man antar at årsaken til denne ulykken<br />
skyldtes en kombinasjon av menneskelig<br />
svikt og et utilstrekkelig sikkerhetssystem.<br />
Det kom vann inn i en tank der MIC ble<br />
lagret som dermed førte til en kjemisk<br />
reaksjon.<br />
Omkring en tredjedel av byens samlede<br />
populasjon på 800 000, ble berørt.<br />
Omkring 100 000 av disse fikk medisinsk<br />
behandling i en eller form, ca. 50 000 ble<br />
innlagt på sykehus og omkring 2 500 fikk<br />
dødelige skader. I tillegg omkom rundt 1<br />
000 av 7 000 skadete dyr.<br />
I 1900 var jorden kjemisk uskyldig. For 50<br />
år siden var det ingen tegn til bekymring,<br />
men det burde det ha vært. For 30 år siden<br />
kom det en bok, “The silent spring” av<br />
Rachek Carson @, som kom til å fange<br />
folks oppmerksomhet. I 1996 kom boken<br />
“Stolen future” av Theo Colborn @. Denne<br />
boken tar opp enda et nytt problem -<br />
hormonhermere.<br />
Hormonhermere kan på et kritisk stadium i<br />
livet skade fosterutviklingen selv med en<br />
ørliten dose. Konsentrasjonene må måles i<br />
enheter per trillion: 1 dråpe gin i et tog<br />
med 660 tankvogner fulle av tonic.
Spredning av kjemikalier over hele verden:<br />
• 7.500 kjemikalier ble brukt til å farge eller behandle tekstiler (USA).<br />
• 60-80% av sprøytemidler brukt på appelsiner, brukes for å forbedre skallets kosmetiske<br />
utseende.<br />
• I dag er ingen barn født kjemikaliefrie.<br />
• Man finner opp til 255 rester av syntetiske stoffer i menneskekroppen<br />
KFK (CFC) @ ble regnet som helt ufarlig.<br />
I dag vet vi at denne gruppen kjemikalier<br />
er med på å bryte ned ozonlaget som<br />
beskytter oss mot UV-stråling. Thomas<br />
Midgley jr. utviklet CFCer som erstattet de<br />
brannfarlige stoffene i kjøleskap. Han<br />
mottok kjemifagets høyeste utmerkelse,<br />
Priestly-prisen, i 1941 for sitt arbeid. Han<br />
pustet inn CFC-gass og tente et lys. Så<br />
pustet han ut, og slukket lyset<br />
triumferende. Nok en gang hadde han<br />
demonstrert at kjemikaliet hverken var<br />
brannfarlig eller giftig for mennesker.<br />
Historien om DDT @ inneholder et<br />
liknende paradoks. Utvikleren Paul Müller<br />
@, ble hyllet som redningsmann og<br />
belønnet med Nobelprisen i 1948. På kort<br />
sikt virket kjemikaliet helt makeløst. Det<br />
drepte insekter samtidig som det ikke<br />
utgjorde noen direkte trussel mot<br />
mennesker<br />
Asbest @: I 1899 etterlyste<br />
fabrikkinspektører studier av arbeidere<br />
som hadde sluttet i yrker som innebar<br />
kontakt med asbest. I 1997 ble kostnadene<br />
til fjerning av asbestholdige materialer<br />
ved en skole i Arendal kommune (Norge),<br />
beregnet til 900 000 NOK (110 000) Euro).<br />
Bilavgass og røykgass fra industrielle<br />
prosesser er de dominerende kildene til<br />
utslipp av flyktige hydrokarboner (VOC)<br />
@. Vår kunnskap om effektene av slike<br />
5<br />
utslipp er ennå begrenset. Men vi vet at<br />
hydrokarbonene bidrar til at det skapes<br />
bakkenær ozon @ og de påvirker også<br />
menneskene direkte. I mange europeiske<br />
storbyer overskrides grensene for<br />
ozonkonsentrasjonen, spesielt på<br />
sommeren. Det bakkenære ozonet @ fører<br />
til dårligere vekst at jordbruksprodukter og<br />
de er irriterende for våre luftveier.<br />
I vårt hverdagsliv bruker vi en rekke ulike<br />
kjemikalier, og vi blir mer og mer klar over<br />
nye farer som et resultat av dette. Innenfor<br />
arbeidsmiljøet har vi en mengde av<br />
eksempler: kvikksølv @, bly @,<br />
vinylklorid @, kadmium og løsemidler @.<br />
Når vi løser ett problem oppstår vanligvis<br />
et par nye. Er triklorelylen<br />
kreftframkallende. Virker kjemikalier i<br />
vanlig vaskemidler som falsk østrogen @?<br />
Problemet løses ikke ved å gå tilbake til<br />
naturlige stoffer. Også disse vil bli farlige i<br />
store doser og ved gal bruk. Et eksempel er<br />
asbest. Det mest giftige kjemikaliet vi<br />
kjenner, botulin @, er et naturlig stoff.<br />
Og hvem ønsker å avstå fra å bruke<br />
syntetiske medisiner eller alle produkter<br />
som er fremstilt av plastikk? Derfor er det<br />
viktig å ha kunnskaper om hvilke farer som<br />
er knyttet til bruk av hvert kjemikalie.<br />
Hensikten med dette heftet er å beskrive<br />
slike farer og hvordan man kan beskytte<br />
seg mot disse.
2. Vil kjemikalierelaterte problemer angå meg?<br />
De som arbeider med kjemikalier vil<br />
umiddelbart svare ja. Noen vil si at det<br />
angår dem til en viss grad, andre vil svare<br />
nei. Det siste svaret er feil. Problemer ved<br />
bruk av kjemikaler kan oppstå overalt: på<br />
Drakk av usikret lutflaske.<br />
Dødssyk etter legebesøk.<br />
jobb, hjemme og i fritiden. Du har et<br />
ansvar som kollega, som forelder, som<br />
ektefelle og som borger. Problemet vil<br />
kunne nå deg gjennom luft, gjennom vann<br />
og gjennom mat.<br />
Inne på legekontoret fikk gutten i seg den sterkt etsende væsken kaliumhydroksid @, såkalt<br />
kalilut, som legen hadde stående på en trillevogn. Det første døgnet svevde han mellom liv og<br />
død. Neste dag ble han sendt til et spesialsykehus der han ble behandlet i 5 uker. Etseskadene<br />
i munnen ble leget relativt raskt, og til alt hell ble magesekken ikke ødelagt. Men hvilke<br />
følger de omfattende etseskadene i spiserøret vil få, kan legene ikke forutsi. Familien til<br />
gutten vurderer å gå til sak.<br />
Tenk på en byggeplass. Alle faggrupper er<br />
på en eller annen måte berørt:<br />
Løsemiddeldamper kommer fra maling,<br />
lim eller rensevæsker. Mange har følt at de<br />
blir susete, svimle og kanskje svir det i<br />
øynene om de oppholder seg en stund i et<br />
rom med løsemiddeldamper. Dessverre kan<br />
det også gi varige virkninger, for eksempel<br />
hjerneskader, hvis vi til stadighet er utsatt<br />
for høye konsentrasjoner av<br />
løsningsmidler.<br />
Sveiserøyk og sveisegass både fra<br />
gassveising og buesveising er ubehagelig<br />
og kan gi lungeskader @.<br />
Metallrøyk kan forekomme ved sveising,<br />
skjærebrenning og lodding av metaller.<br />
Dampene av sink, kobber og messing kan<br />
gi en meget ubehagelige metallrøykfeber<br />
som minner om influensa. Blydamper kan<br />
også føre til varige skader på indre<br />
organer.<br />
6<br />
Gasser fra avløpssystem i dype kummer<br />
kan føre til svimmelhet, forgiftning og i<br />
verste fall bevisstløshet og død.<br />
Avgasser fra forbrenningsmotorer<br />
inneholder kullos @ (karbonmonoksid)<br />
som virker kvelende, og andre gasser som<br />
er helsefarlige.<br />
Asbeststøv kan særlig forekomme ved<br />
rivingsarbeid. Asbest kan føre til<br />
lungesykdommen asbestose og til<br />
lungekreft. I dag er bruken av asbest sterkt<br />
begrenset, men fortsatt må vi regne med at<br />
langtidsvirkningene kan vise seg spesielt<br />
gjelder dette isolatører og rørleggere.<br />
Støv fra betong og stein forekommer ved<br />
boring i fjell og betong, sandblåsing og<br />
sliping av betong. Dette støvet kan<br />
inneholde kvarts som medfører<br />
silikosefare.<br />
Annet støv, for eksempel ved håndtering<br />
av sement og sliping av sparkelmasser kan<br />
også føre til lungeskader. Steinull og
glassvatt gir fiberstøv i luft. Gjennom<br />
lengre tid kan dette støvet lagre seg i<br />
lungevevet, og det er fare for<br />
støvlungesykdommer. Kløe og ubehag for<br />
huden på grunn av mineralfibre er vanlig.<br />
Lut og andre alkalier @ brukes til å fjerne<br />
maling og som vaskemidler. Lut etser<br />
huden. Sprut på øynene kan gi varige<br />
synsskader.<br />
Syrer @, for eksempel saltsyre, brukes til å<br />
vaske teglsteinsvegger og til å etse betong.<br />
Syrer etser huden.<br />
Tynner @ (til maling og lim) brukes ofte<br />
helt feilaktig. til å vaske bort maling- og<br />
limrester fra hendene.<br />
3. Hvilken form kan kjemikalier ha?<br />
Sement gir kromallergi @ hos noen<br />
mennesker.<br />
Maling, lim og andre produkter basert på<br />
epoksy @, kan gi allergiske @ reaksjoner.<br />
Har man først blitt allergisk mot et stoff,<br />
vil man fortsette å være det resten av livet.<br />
Å si helt konkret hvor stor fare som er<br />
knyttet til de enkelte stoffene i arbeidsmiljøet<br />
er vanskelig. Dette kommer av at<br />
forholdene er ulike på de stedene hvor<br />
stoffene brukes. De personlige vanene med<br />
hensyn til hygiene og arbeidsmåte varierer<br />
mye.<br />
Vi må være klare over alle de ulike formene kjemikalier kan ta. Ulike former vil påvirke deg<br />
på forskjellige måter og dermed ha ulike effekter<br />
Fast form<br />
Et materiale i fast form representerer<br />
vanligvis ingen fare for forgiftning fordi<br />
forgiftning forutsetter at stoffet blir tatt opp<br />
i kroppen. Behandling av enkelte stoffer i<br />
fast form kan imidlertid gi kontaktdermatitt<br />
@ (inflammasjon av huden). Gjentatt<br />
kontakt kan utløse allergi. Nikkelallergi er<br />
vanlig blant frisører. Noen stoffer i fast<br />
form kan være eksplosive, oksiderende<br />
eller brennbare og representerer dermed en<br />
sikkerhetsrisiko. Hvis et stoff i fast form<br />
skulle bli svelget, enten det er en ulykke<br />
eller p.g.a. av dårlig personlig hygiene, kan<br />
virkningene bli svært alvorlige.<br />
Flytende form<br />
Syrer, baser og løsemidler er eksempler.<br />
Syrer og baser virker etsende og særlig<br />
baser er farlig for øynene. Løsemidler<br />
fordamper lett og kan derfor komme inn i<br />
kroppen gjennom lungene i skadelige<br />
mengder.<br />
7<br />
Gasser<br />
Gasser representerer den formen som i<br />
størst grad er forbundet med risiko.<br />
Lungene er utviklet for å kunne ta opp<br />
gasser effektivt og absorberer de fleste<br />
gasser relativt hurtig. I tillegg vil<br />
kjemikalier i gassform tas direkte opp i<br />
blodomløpet.<br />
Damp<br />
Gass og damp er i realiteten det samme. Vi<br />
bruker ordet damp om kjemiske stoffer i<br />
gassform som vanligvis er faste eller<br />
flytende for gitt temperatur og trykk.<br />
Kjemiske stoffer med høyt damptrykk og<br />
væsker med lavt kokepunkt fordamper lett.<br />
Mange malingstyper inneholder organiske<br />
løsemidler som fordamper og som kan føre<br />
til helsefarlige konsentrasjoner i luften<br />
dersom ventilasjonen er for dårlig.<br />
Aerosoler<br />
Betegnelsen aerosoler inkluderer alle<br />
partikler som er små nok til å kunne holde<br />
seg svevende i luften. De kan ha fast form
(støv) eller være flytende i form av små<br />
dråper. Stylingprodukter til hår lager<br />
aerosoler når de blir brukt og inneholder<br />
ofte brennbare stoffer. Har du lest<br />
advarselen: Ikke røyk!<br />
Støv<br />
Støv oppstår gjerne ved bruk av mineraler.<br />
De største partiklene vil bli fanget opp i<br />
nesen og i munnen. Slimhinnen i luftrøret<br />
vil fange opp partikler som senere vil bli<br />
svelget. Dersom partiklene er mindre enn 5<br />
Røykgasser<br />
Røyk oppstår ved forbrenning av fossilt<br />
brensel, asfaltmateriale og ved. Røyken<br />
består av sot, små dråper og, når det er<br />
snakk om ved eller kull, en viss andel aske.<br />
Røyk inneholder polysykliske<br />
hydrokarboner, som har blitt identifisert<br />
som kreftfremkallende stoffer. På grunn av<br />
dette vil eksponering for røyk assosieres<br />
mikrometer vil de være små nok til nå fram<br />
til alveolene i lungene.<br />
Asbestfibre som har lagt seg i lungene vil<br />
bli liggende der resten av livet. Lungene<br />
vil miste elastisiteten og bli fortettet, og<br />
evnen til å absorbere oksygen vil bli<br />
dårligere. Denne sykdommen kalles<br />
asbestose. Den kommer snikende akkurat<br />
som silikose (steinlunge). Arbeid som<br />
innebærer sliping, boring og foredling av<br />
for eksempel metaller, sement eller<br />
keramikk innebærer også helsefarlig støv.<br />
Nesten 10% av all yrkesrelatert astma er<br />
forårsaket av korn ved baking og mølledrift<br />
4. Hvordan påvirker kjemikalier miljøet?<br />
med økt risiko for lungekreft og bør altså<br />
unngås så langt det lar seg gjøre.<br />
Skodde og tåke<br />
Skodde og tåke består av små dråper<br />
formet ved kondensasjon av gass eller<br />
damp, ved spredning av væsker ved<br />
spruting eller skumming eller ved overlagt<br />
pulverisering. Oljetåke fra kutting og<br />
sliping og skyer av insektmiddel ved<br />
sprøyting er eksempler på dette.<br />
De miljøproblemene som oppstår ved bruk av kjemikalier er så mange og så omfattende at det<br />
på ingen måte er plass til en bred omtale i dette heftet. Vi henviser til våre Internettsider det vi<br />
har en omfattende samling linker.<br />
I dette heftet vil vi kun ta noen korte eksempler og i disse legge vekt på hvilke helseproblemer<br />
mennesker kan får ved at vi forurenser naturen. Ett emne tar vi grundigere enn de andre,<br />
problemet med redusert ozonlag.<br />
4.1 Miljøet slår tilbake<br />
I kap 1.1 skrev vi om kvikksølv som ble<br />
sluppet ut i Minimata Bay og om hvordan<br />
giften fra kjemisk avfall over 20 år senere<br />
ga opphavet til mange helseproblemer.<br />
Kvikksølv har evnen til å omdannes til<br />
metyl-kvikksølv @. I denne formen tas<br />
kvikksølvet lett opp av organismer i<br />
vannet. Når disse blir spist av større<br />
8<br />
organismer, vil kvikksølvet konsentreres<br />
oppover i næringskjeden. Fiskere i området<br />
er på toppen av næringskjeden og fikk i<br />
seg så mye kvikksølv at det førte til død og<br />
forkrøpling.<br />
PCB @ er forkortelsen for en gruppe<br />
menneskelaget kjemikalier. Foruten å<br />
akkumulere i næringskjeden
(bioakkumulering) @, er PCB meget<br />
vanskelig å bryte ned.<br />
Problemene som PCB fører med seg vil<br />
altså vare lenge etter at menneskene har<br />
sluttet med å bruke det. Ortariosjøen var en<br />
tid meget forurenset. Selv om konsentrasjonen<br />
av PCB i vannet var meget liten, ja<br />
så liten at en ikke kunne tro det ville føre<br />
til noe problem, så var konsentrasjonen i<br />
fugler opp til 2,5 million ganger høyere.<br />
I dag (1999) har isbjørner så mye PCB og<br />
andre stoffer i seg at det er fare for<br />
forplantningsevnen. For dette er også en<br />
del av kjemikalieproblemet. Selv polene er<br />
forurenset. Kjemikaliene fordamper og<br />
kondenserer på kaldere steder, for så<br />
muligens fordampe igjen og bli ført med<br />
luftstrømmer mot kaldere områder.<br />
Forurensningen er global.<br />
DDT @ er forkortelsen på en gruppe<br />
kjemikalier som bl.a. brukes som<br />
.<br />
4.2 Ozonlaget<br />
Ozonlaget fungerer som et enormt<br />
solskjold og beskytter planter og dyr mot<br />
mye av den skadelige ultrafiolette<br />
strålingen.<br />
Ozon (O3) @ utgjør et lag i stratosfæren<br />
15-40 km over jordoverflaten. Hvis ozonen<br />
i atmosfæren mellom jordoverflaten og en<br />
høyde på 60 km kunne samles på<br />
jordoverflaten ville vi fått et lag med gass<br />
som bare var omtrent 3 mm tykt.<br />
Globale stratosfæriske ozonnivåer har<br />
sunket noe som betyr at ozonlaget er i<br />
endring. Stratosfærisk ozon har store<br />
naturlige variasjoner og variasjoner helt<br />
opp til 30 % regnes som normalt. Det er<br />
likevel påvist nå at det skjer en signifikant<br />
svekling av ozonlaget i løpet av våren og<br />
sommeren. Dette er blitt observert både i<br />
den nordlige og sørlige halvkule og både<br />
ved polene og en del lavere breddegrader.<br />
9<br />
sprøytemiddel. Det har spart livet til mange<br />
millioner fordi det er effektivt mot<br />
malariamyggen. Derfor brukes det i store<br />
deler av verden fremdeles.<br />
Men det er tungt nedbrytbart @ og<br />
nedbrytningsproduktet er mange ganger<br />
farligere enn DDT. Når DDT akkumuleres<br />
i næringskjeden @, vil fuglene legge egg<br />
med for tynt skall til å klekkes ut.<br />
Fuglesangen forsvinner og vi får den tause<br />
våren.<br />
Flere land i Europa forsøker en nå å sette<br />
opp mål for å redusere eller fase ut bruken<br />
av enkelte kjemikalier og unødig bruk av<br />
tungmetaller.<br />
Vi skal ikke gå dypere i alle de problemene<br />
kjemikalier skaper i miljøet her, men se på<br />
et eksempel på hvilke konsekvenser<br />
kjemikalier konstruert av mennesker kan<br />
ha for miljøet<br />
Sveklingen av ozonlaget vil øke UVstrålingen<br />
på bakkenivå. Økte doser med<br />
UVB-stråling kan føre til hudkreft, grå<br />
stær, skader på immunsystemet både hos<br />
dyr og mennesker og ha en uheldig<br />
innvirkning på planter.<br />
Klorkomponenten i CFC-molekyler<br />
reagerer med ozon og bryter det ned til<br />
oksygen og klormonoksyd. Sistnevnte<br />
reagerer med frigjort oksygen og går<br />
tilbake til klor og dermed starter syklusen<br />
igjen.<br />
UV-stråling<br />
UV-strålingen @ demper allergiske<br />
hudreaksjoner og påvirker immunsystemet.<br />
Spesielt gjelder dette i hudcellene som ofte<br />
utgjør kroppens førstelinjeforsvar mot<br />
infeksjoner. Vanligvis vil en vaksine som<br />
injiseres i huden utløse en immun respons<br />
når de injiserte antigenene stimulererer<br />
produksjonen av lymfocytter i huden. I hud
som er påvirket av UV-stråler vil<br />
imidlertid denne produksjonen være<br />
svekket og det vil være en økning av en<br />
annen type celler, nemlig effektor T-celler.<br />
Disse T-cellene kan hindre kroppen i å<br />
gjenkjenne vaksinen som blir injisert som<br />
fremmed vev, og som en konsekvens av<br />
dette vil det heller ikke bli produsert<br />
antistoffer. UV-stråling vil altså ikke bare<br />
ha implikasjoner i forhold til hudkreft, men<br />
også når det gjelder infeksjoner.<br />
Mange sykdommer vil kunne påvirkes ved<br />
at immunsystemet svekkes ved for høye<br />
UV-doser. Dette inkluderer alle<br />
sykdommer som har et stadie i forløpet<br />
som involverer huden: meslinger og andre<br />
virussykdommer som gir utslett,<br />
brennkopper, herpes, parisittiske<br />
sykdommer som kommer via huden som<br />
f.eks. malaria, bakterielle sykdommer som<br />
tuberkolose og spedalskhet og noen<br />
soppinfeksjoner.<br />
Global oppvarming forsterker problemet.<br />
Et varmere klima gjør det lettere for<br />
sykdomsbærende insekter å overleve i<br />
tempererte områder. Kombinasjonen av en<br />
økning av infeksjonssykdommer som en<br />
følge av global oppvarming, sammen med<br />
UVB-stråling evne til å svekke<br />
immunsystemet, vil kunne gi økt spredning<br />
og mer alvorlige infeksjoner i fremtiden.<br />
Samtidig ser vi at effekten av<br />
vaksinasjonsprogrammer reduseres.<br />
Hudkreft<br />
Kombinasjonen av økt eksponering for<br />
UVB-stråling og svekkingen av<br />
immunforsvaret vil føre til en høyere<br />
forekomst av hudkreft. (Det er mange som<br />
bruker solkrem med UVB-filter når de<br />
soler seg. Dette betyr imidlertid at huden<br />
ikke vil føles sår like fort som ellers. Dette<br />
betyr igjen at man eksponeres for UVAstråler<br />
lenger enn man ellers ville gjort og<br />
det er ikke sikkert at langvarig eksponering<br />
for UVA-stråler er like harmløst som man<br />
hit til har trodd.)<br />
Det har blitt påvist en overbevisende<br />
sammenheng mellom UVB-stråling og<br />
potensielt dødelig ikke-melanom hudkreft .<br />
Fordi UVB-stråling svekker<br />
immunsystemet vil det være mindre sjanse<br />
for at kroppen reagerer mot en voksende<br />
svulst.<br />
Økninger i øyeskader<br />
Forskning har også vist at øynene blir mer<br />
sensitive når de blir utsatt for mye stråling.<br />
Dette gjelder dyr såvel som mennesker.<br />
UV-B kan skade hornhinnen, linsen og<br />
netthinnen. Snøblindhet er øyets første<br />
reaksjon på UVB-stråling. Videre<br />
eksponering kan gi grå stær. Dette er en<br />
lidelse som allerede er den hyppigste<br />
årsaken til blindhet på verdensbasis.<br />
(Kilde: UNEP/GEMS bibliotekserie nr. 7:<br />
The Impact of Ozone layer depletion)<br />
I oktober ble det rapportert at et studie av 40 000 mennesker i Taiwan hadde påvist mer enn<br />
400 tilfeller av hudkreft blant folk som var blitt eksponert for vann som inneholdt høye doser<br />
av arsenikk @ Noen av prøven inneholdt opp til 600 ppb @. Det var en klar, positiv<br />
sammenheng mellom antall tilfeller og arsenikknivå. Lignende sammenhenger er blitt funnet i<br />
Mexico og Tyskland. WHO planla å redusere den anbefalte grensen for arsenikk i drikkevann<br />
til 10 ppb. I USA ville EPA operere med en grense på 2 ppb. Enkelte forskere var likevel<br />
skeptiske og henviste til at det ikke var påvist noen økning i forekomst av kreft i områder i<br />
Ungarn med høye arsenikknivåer.<br />
10
5. Hvordan påvirker kjemikalier mennesker?<br />
Luftforurensningen på en arbeidsplass<br />
finnes ikke bare i form av støv eller gass.<br />
Vi blir også utsatt for lukt, skitt og<br />
likegyldighet når det gjelder hygiene.<br />
Effekten av denne forurensningen varierer.<br />
Noen ganger er effekten åpenbar med en<br />
gang. Andre ganger kan effekten komme<br />
over tid.<br />
Forgiftning er resultatet av den kjemiske<br />
påvirkningen fra giftige kjemiske stoffer.<br />
De kompliserte og sensitive<br />
cellefunksjonene vil bli skadet eller<br />
ødelagt. Akkurat hvordan dette skjer vet vi<br />
ennå ikke. Vi vet mer om ytre kroppslige<br />
reaksjoner på forgiftning.<br />
Det er store individuelle variasjoner.<br />
Individer som blir eksponert for like doser<br />
i like tidsintervaller kan likevel reagere<br />
forskjellig. Forskjellen i reaksjoner er<br />
avhengig av forskjeller i sensitivitet, alder,<br />
kjønn, generell helsetilstand osv. Det er en<br />
tendens til at barn er mer sensitive enn<br />
voksne. Ved graviditet vil både moren og<br />
fosteret kunne bli skadet av ulike kjemiske<br />
stoffer.<br />
Hvis en kollega klager over problemer du selv ikke merker<br />
noe til kan dette skyldes individuelle forskjeller. Du bør ikke<br />
avfeie det som unødvendig klaging.<br />
Absorpsjon av kjemikalier<br />
Kjemiske stoffer må bli tatt opp i eller<br />
reagere med kroppen for å ha noen effekt.<br />
Spredningen av ulike toksiner i kroppen vil<br />
variere og kan derfor skade forskjellige<br />
organer. Skaden skjer når dosen<br />
overskrider en bestemt kritisk grense<br />
(kritisk dose @).<br />
Opptaket av kjemiske stoffer @ i kroppen<br />
skjer vanligvis gjennom huden eller<br />
slimhinnene, som f.eks. øyets bindehinne,<br />
gjennom lungene (ved inhalasjon) og<br />
gjennom tarmen.<br />
Absorpsjon gjennom huden<br />
Huden har et lag med fett og proteiner som<br />
beskytter mot ytre påvirkning. Når du<br />
bruker et løsemiddel for å rengjøre huden<br />
din, vil den avfettes og hudens beskyttende<br />
egenskaper svekkes. Skadet hud vil også<br />
absorbere kjemikalier fortere.<br />
Noen kjemikalier vil absorberes gjennom<br />
frisk hud. Dette gjelder bl.a. for en rekke<br />
av de velbrukte løsemidlene, men også<br />
11<br />
kjemikalier som anilin, organiske<br />
kvikksølvkomponenter, nitrobenzen,<br />
organofosfat og fenol.<br />
Noen kjemikalier, som f.eks. fenol, kan<br />
være dødelige ved absorpsjon fra relativt<br />
små hudområder (noen få kvadratcentimeter)<br />
hvis absorpsjonen pågår lenge<br />
nok. Hvis det blir brukt klær til beskyttelse<br />
må man huske at absorpsjon av alle<br />
kjemikalier gjennom huden vil gå fortere<br />
under klærne hvis noe skulle komme på<br />
innsiden,<br />
Inhalasjon<br />
Gasser/damper og støv pustes inn og<br />
trekkes ned i lungene. Noen gasser kan gå<br />
rett i blodet og dermed spres rundt i<br />
kroppen. Inhalasjon av partikler vil være<br />
avhengig av partiklenes form og størrelse.<br />
Dess mindre partiklene er, jo lengre ned i<br />
respirasjonssystemet kan de komme.
Inntak<br />
Kjemiske stoffer som svelges vil komme<br />
ned i magen og fordøyelseskanalen hvor de<br />
blir absorbert. På denne måten kommer de<br />
inn i blodomløpet og blir spredt rundt i<br />
kroppen. Forgiftning ved svelging skjer<br />
ofte ved at hendene er forurenset, maten er<br />
forurenset eller ved at kjemikalier ved en<br />
feiltakelse blir oppbevart i flasker med feil<br />
etikett. Slike ulykker er mest vanlig blant<br />
barn som ofte liker å putte alt mulig i<br />
munnen.<br />
Spredning i kroppen<br />
Med blodet sprer seg raskt til celler og vev<br />
i organismen. De organene som kan bli<br />
skadd når vi utsettes for stoffet, kalles for<br />
stoffets målorgan. Det er mengden av<br />
kjemikalier i målorganet som avgjør om en<br />
skade vil oppstå. Stoffet kan bli lagret i et<br />
annet organ enn målorganet på en slik måte<br />
at det ikke gjør skade der, for eksempel bly<br />
i skjelettet.<br />
Kjemikalier som blir tatt opp i magen blir<br />
brakt til leveren der de kan bli modifisert<br />
gjennom serier av reaksjoner. Denne<br />
modifiseringen blir ofte kalt<br />
biotransformasjon. Biotransformasjon i<br />
leveren blir ofte referert til som<br />
detoksifisering. Dette begrepet er<br />
misvisende fordi biotransformasjon kan<br />
bidra til å øke giftigheten ved en rekke<br />
kjemiske stoffer – biotoksifisering.<br />
Hva kan effektene være?<br />
Vi skiller mellom fare og risiko. Fare er<br />
den uheldige virkningen et giftig stoff kan<br />
ha på helsen ved eksponering, dvs.<br />
effekten. Risiko er et mål på<br />
sannsynligheten og alvorligheten for at en<br />
fare skal ha noen effekt.<br />
Faren fra klorgass er alvorlig. Hvis gassen<br />
oppbevares sikkert og med liten<br />
sannsynlighet for å lekke ut til områder der<br />
folk arbeider, vil risikoen være lav. Faren<br />
kan altså være høy samtidig som risikoen<br />
er lav.<br />
Det er en veldig lav fare hvis du får<br />
allergiske reaksjoner av en saks. Men hvis<br />
du er frisør og bruker sakser som<br />
inneholder nikkel, vil risikoen for å utvikle<br />
nikkelallergi med tiden være høy.<br />
Mindre giftige kjemiske stoffer kan være svært skadelige.<br />
Svært giftige kjemiske stoffer trenger ikke å gjøre noen skade.<br />
Svært giftige kjemiske stoffer på<br />
arbeidsplassen kan være helt ufarlige hvis<br />
vi bare behandler dem riktig. På samme<br />
5.1 Skader på organer<br />
Andre steder i dette hefte kan du lese om<br />
dette emnet. Vi viser bl.a. til kapitel 5.2 om<br />
allergier og 6.2 om organiske løsemidler.<br />
Her finner du også hvilke skader lungene<br />
kan få ved påvirkning av kjemikalier. Men<br />
Risikoen kan være lav selv om faren er høy.<br />
Men det kan være høy risiko ved lav fare.<br />
12<br />
måten kan mindre giftige stoffer være<br />
helseskadelige ved uforsiktig behandling.<br />
for å belyse bredden av kjemiske<br />
helseskader tar vi med mer informasjon for<br />
ett av våre organer, nemlig:
Lungene<br />
Lungene @ består av omtrent 300<br />
millioner hulrom og har en total overflate<br />
på rundt 140 m 2 . Utvekslingen av gasser<br />
foregår i respirasjonsenhetene, dvs.<br />
hulrommene og de minste bronkiene.<br />
Partikler eller støv kan deles inn i to<br />
hovedformer. Uløselige partikler som kan<br />
fremkalle hudplager og sykdommer i<br />
lungene. Løselige toksiske partikler gir<br />
lungesykdommer, men kan også fremkalle<br />
andre sykdommer. Disse kan oppstå etter<br />
at støvet er oppløst i lungene og tatt opp av<br />
organismen.<br />
5.2 Allergier<br />
Definisjonen på allergi.<br />
Uttrykket allergi kommer fra det greske<br />
ordet allos (andre) og ergon (aktivitet). Når<br />
vi snakker om allergi i dagligtalen refererer<br />
vi som regel til eksem @ og ulike former<br />
for luftveisproblemer som høysnue @ og<br />
astma @.<br />
Hvis disse problemene er forårsaket av ett<br />
eller flere stoffer som personen er i kontakt<br />
med hjemme eller på jobb, sier vi at han<br />
eller hun er blitt allergisk selv om dette<br />
ikke alltid er medisinsk korrekt.<br />
Allergi impliserer hypersensitivitet i<br />
organismen mot ukjente eksterne kjemiske<br />
stoffer. Disse stoffene kaller vi allergener<br />
@ eller antigener. Allergenet kan få<br />
kroppen til å produsere antistoffer for å<br />
beskytte seg selv mot angrepet. Når det<br />
samme allergenet kommer inn i kroppen<br />
igjen og ”treffer” det aktuelle antigenet vil<br />
det skje en reaksjon. Denne reaksjonen<br />
resulterer i frigjøring av en del stoffer som<br />
skaper problemene, først og fremst<br />
histaminer @.<br />
I mange tilfeller er det andre årsaker til<br />
eksem eller astma og disse tilfellene kalles<br />
ofte ikke-allergiske. Det er mer presist å<br />
13<br />
Støvlunge @ (pnevmokoniose) fremkalles<br />
av uløselig støv som trenger ned i lungene.<br />
Spesielt vil kvartsholdig støv (SiO2) som<br />
inneholder kiselsyre føre til arrdannelse og<br />
fortykkelse av lungevevet (lungefibrose,<br />
silikose). Enkelte andre arter støv som<br />
kalkstøv, sementstøv og jernoksidstøv, kan<br />
også føre til lungefibrose, men ikke til så<br />
store grader av nedsatt lungefunksjon som<br />
kvartsstøv.<br />
Asbestose @ blir forårsaket av asbest, en<br />
gruppe silikatmineraler med fiberstruktur<br />
som avleires i naturen.<br />
snakke om hypersensitivitet fremfor allergi<br />
i disse tilfellene.<br />
Blant voksne astmatikere er det bare en av<br />
tre som har allergisk astma, og mer enn<br />
halvparten av all eksem viser seg ikke å<br />
være allergisk.<br />
De finnes også allergiske symptomer der<br />
symptomene – hodepine, feber og<br />
uopplagthet – ikke minner om allergi, men<br />
om en vanlig forkjølelse.<br />
De plagene vi forbinder med allergi<br />
oppstår fordi vår reaksjon på et eller annet<br />
stoff har forandret seg i en uheldig retning.<br />
For andre mennesker kan det samme<br />
stoffet vært helt ufarlig. Allergiske<br />
reaksjoner kan ramme huden (eksem),<br />
lungene (astma) slimhinnene (høysnue) og<br />
andre organer.
For allergi gjelder det at:<br />
• du må ha vært i kontakt med det<br />
aktuelle stoffet over en viss<br />
tidsperiode for å utvikle allergien.<br />
Denne tiden kan variere mellom en<br />
uke og tretti år.<br />
• selv små mengder av det<br />
allergifremkallende stoffet er nok til<br />
å gi plager ved gjentatt eksponering.<br />
• Når du ikke blir eksponert for det<br />
allergifremkallende stoffet, vil du<br />
som regel være symptomfri.<br />
• det er ikke smittsomt.<br />
• det er spesifikt, dvs. det inkluderer et<br />
enkelt stoff eller noen bestemte<br />
stoffer. Du kan ikke være allergisk<br />
mot alt.<br />
Immunsystemet<br />
Immunologi @ er vitenskapen om hvordan<br />
og hvorfor vi blir immune mot bestemte<br />
sykdommer. Mange sykdommer får man<br />
vanligvis bare en gang i livet, og etter dette<br />
blir man immun.<br />
På et senere tidspunkt vil immunsystemet<br />
gjenkjenne og spore opp skadelige<br />
inntrengere. På denne måten vil kroppen<br />
forsvare seg selv raskt og effektivt hvis den<br />
blir utsatt for nye angrep. Hvis du blir<br />
vaksinert vil du bli immun mot den<br />
aktuelle sykdommen uten å ha vært smittet.<br />
Dette forsvarssystemet kan imidlertid ha<br />
enkelte ”bieffekter”. En av den er at<br />
kroppen aktiverer et forsvar mot stoffer vi<br />
ikke trenger å forsvare oss mot, f.eks.<br />
pollen eller mange kjemikaler som blir<br />
brukt i industrien.<br />
Ulike typer reaksjoner<br />
Innefor medisinen opererer man med fire<br />
forskjellige typer, der det som blir kalt type<br />
2-reaksjoner er av mindre interesse når det<br />
gjelder yrkesrelaterte allergier.<br />
14<br />
Type 1-reaksjoner oppstår i løpet av 5-10<br />
minutter og kalles akutte allergiske<br />
reaksjoner. Når et ukjent stoff får kroppen<br />
til å reagere blir det frigjort histamin, som i<br />
sin tur kan gi f.eks. høysnue eller astma.<br />
Noen mennekser er genetisk disponert for<br />
astma. Dette betyr at de har en lavere<br />
terskel for produksjon av antistoffer mot<br />
ukjente, men relativt ufarlige stoffer, f.eks.<br />
pelsdyr, midd, pollen, muggceller<br />
plantemateriale. Reaksjonen kan gi hoste,<br />
astma, rennende nese, kløe, irriterte øyne<br />
osv.<br />
Alle risikerer å bli allergiske hvis de blir<br />
eksponert for høye doser med kjemiske<br />
stoffer over en tilstrekkelig lang<br />
tidsperiode. Det viser seg likevel at ikke<br />
alle blir rammet av allergi i et bestemt<br />
arbeidsmiljø. Både miljøet og den enkeltes<br />
gener vil være avgjørende i forhold til<br />
risikoen for å utvikle allergi.<br />
Type 3-reaksjoner kan gi allergiske<br />
symptomer i luftveiene. Symptomene kan<br />
være feber, ligne influensa osv. De kan<br />
komme mange timer etter selve<br />
eksponeringen.<br />
Type 4-reakjsoner forårsake ikke av<br />
antistoffer, slik som de andre<br />
reaksjonstypene, men av en type<br />
leukocytter, T-lymfosytter. Denne<br />
reaksjonstypen oppstår ved allergisk<br />
kontakteksem.<br />
Forebyggende tiltak.<br />
Det primære forebyggende tiltak foregår i<br />
de enkelte bedrifter og bransjer. Man kan<br />
forsøke å erstatte allergifremkallende<br />
stoffer og materialer med andre. Eller man<br />
kan sørge for at prosesser innkapsles og at<br />
det ventileres optimalt.<br />
Luftforurensninger som tobakksrøyk, støv,<br />
sure og alkaliske partikler, irriterende<br />
gasser, løsningsmiddel, aerosoler kan<br />
skade luftveiene. Slimhinner bør ikke
utsettes for mer en høyst en av de nevnte<br />
faktorene om de skal holde livet ut. Det<br />
betyr at mennesker med skjøre slimhinner,<br />
sykdommer i slimhinnene eller anlegg for<br />
dette, ikke bør ha en arbeidsplass der<br />
risikoen for slimhinneagressive stoffer kan<br />
forkomme. Og selvsagt bør de ikke røyke.<br />
Unge mennesker som forbereder seg på et<br />
yrkesliv bør vite mest mulig om sin<br />
helsesituasjon og undersøke mulige<br />
helseplager i det yrket de ønsker seg. Et<br />
eksempel er at folk med luftveisbesvær,<br />
allergi eller allergi i slekten bør tenke seg<br />
om to ganger før de velger å bli frisør.<br />
Blant annet kan sprayer gi problemer. Ikke<br />
drivgassen, men parfymene m.m. som<br />
kommer ut i aerosolform. Disse fine<br />
partiklene svever lenge i luften og blir lett<br />
pustet inn.<br />
Når problemer oppstår må de identifiseres<br />
tidlig. Da kan man begrense sykdommen<br />
og foreta tiltak, for eksempel omplassering.<br />
Det er viktig at bedriften har et høyt<br />
bevissthetsnivå i sikkerhetsorganisasjonen<br />
slik at de aktuelle personene raskt henvises<br />
til lege<br />
5.3 Svulster og kreft.<br />
Et fåtall svulster er arvelige, det vil si at<br />
miljøfaktorer ikke er årsak. Det gjelder<br />
også for en del spontant oppståtte svulster.<br />
De øvrige, ca. 80% er en vanlig<br />
oppfatning, skyldes altså miljøfaktorer,<br />
blant annet kjemiske stoffer.<br />
15<br />
Astma. Andre luftveissykdommer.<br />
En arbeider som utvikler yrkesrelatert<br />
astma bør unngå videre eksponering for<br />
stoffet som forårsaket plagene. Fordi dette<br />
ofte innebærer en omplassering eller at<br />
man må slutte helt, er det viktig med en<br />
nøyaktig identifisering av stoffet som var<br />
årsaken til allergien.<br />
Yrkesrelatert astma er en forskrevet<br />
yrkesmessig sykdom. En arbeider (i<br />
England) som utvikler en slik tilstand har<br />
rett til ”uten skyld” kompensasjon hvis<br />
graden av uførhet er mer enn 14 %.<br />
Behandlingen for akutt yrkesrelatert astma<br />
er den samme som for astma generelt. Det<br />
er likevel viktig å vite at når en person<br />
først har blitt sensitiv for et bestemt stoff<br />
vil senere eksponering for selv små<br />
mengder av det samme stoffet kunne gi<br />
alvorlige sammentrekninger i bronkiene.<br />
Det er altså klart at man må finne en ny<br />
arbeidsplass.<br />
Dette er i overensstemmelse med en<br />
undersøkelse i USA. Tabellen viser<br />
forekomsten av forskjellige svulster hos<br />
japanere i Japan og hvite amerikanere i<br />
USA, og hos første andre og tredje<br />
generasjon av japanske innvandrere i USA<br />
Japanere 1 2 3 Hvite<br />
amerikanere<br />
Mage ++++ +++ ++ + +<br />
Tykktarm og endetarm + +++ ++++ +++ ++++<br />
Bryst + + ++ ++++ ++++<br />
Prostata + + + +++ ++++<br />
Emigrantene har en sterk tendens til å gitre<br />
seg med andre japanere slik at de japanske<br />
arveegenskapene beholdes. Derimot skjer<br />
en langsom ”amerikanisering” når det<br />
gjelder livsstil. Livsstil eller miljøfaktorer<br />
betyr altså mye for svulster som utvikles i
efolkningen, og en mener at kjemiske<br />
stoffer i omgivelsene våre (både i arbeid og<br />
fritid) er en av de viktigste faktorene.<br />
6. Hvilke typer kjemikalier er mest skadelige?<br />
6.1 Innledning<br />
Når det finnes 100,000 kjemikalier på<br />
markedet i EU, sier det seg selv at det er<br />
umulig å gi en oversikt. Det er heller ikke<br />
meningen. I kapittel 7 skal vi omtale den<br />
informasjon om farlige kjemikalier som<br />
skal finnes på din arbeidsplass.<br />
Her har vi med noen eksempler for så å gå<br />
grundig inn på helseproblemene som kan<br />
oppstå ved bruk av organiske løsemidler.<br />
Vi tar med oss et kapittel om isocyanater,<br />
en kjemikaliegruppe som forskere i de siste<br />
årene har erklært farligere enn hva en før<br />
trodde de var. Til slutt omtaler vi syrer og<br />
baser fordi de er mye brukt.<br />
Gjennom disse eksemplene håper vi at du<br />
vil se at vi må ta kjemikalier på alvor,<br />
skaffe oss informasjon og tar nødvendige<br />
forhåndsregler.<br />
Epoxy @ finner vi i mange typer maling,<br />
lim, gulvbelegg og mange typer kitt og<br />
sparkel. Epoxy-produkter har to<br />
komponenter, og både eopxy-komponenten<br />
og herderen kan gi allergi.<br />
Tiden man bruker Epoxy-materialer før<br />
man utvikler allergi varierer. Det er ikke<br />
6.2 Løsemiddelskader.<br />
Kan ikke helbredes. Bare unngås.<br />
ABC om løsemidler.<br />
Løsemidler brukes nesten i alle bransjer i<br />
arbeidslivet. I Norge regner en med at<br />
innpå 200.000 er i daglig kontakt med<br />
løsemidler, det vil si hver tiende<br />
yrkesaktive nordmann. Hver dag<br />
registreres nye, alvorlige tilfeller av<br />
løsemiddelskader. Mange av skadene er<br />
16<br />
mulig å forutsi hvem som kan komme til å<br />
få en allergisk reaksjon. Hvis du først har<br />
hatt en allergisk reaksjon vil du få eksem<br />
eller andre allergiske plager hver gang du<br />
kommer i kontakt med stoffet.<br />
For å redusere sjansene for å utvikle allergi<br />
gjelder det å redusere kontakten med<br />
stoffet så mye som mulig. Arbeid med<br />
epoxy må derfor følge strenge<br />
sikkerhetsinstrukser. Bruken av epoxymaterialer<br />
må evalueres. Er det mulig å<br />
bruke noe annet? Huden må beskyttes også<br />
når man blander komponentene i epoxymaterialet.<br />
Gassen hydrogensulfid (H2S) @ og andre<br />
nedbrytningsgasser kan forekomme i<br />
tarmen. Hydrogensulfid lukter vondt,<br />
nesten som råtne egg. Denne gassen kan gi<br />
kvalme, hodepine og irriterte øyne. Det<br />
skal bare små konsentrasjoner til for at<br />
man skal kjenne lukten. Høye<br />
konsentrasjoner vil etter kort tid lamme<br />
luktesansen. Hvis du ikke kommer ut i<br />
frisk luft øyeblikkelig kan du få dødelige<br />
skader på hjerte, hjerne og lunger.<br />
uhelbredelige. Hvert år blir nesten 100<br />
personer uføretrygdet grunnet løsemidler.<br />
Løsemidler løser opp andre stoffer og<br />
fordamper som regel lett ved<br />
værelsestemperatur. Det er disse<br />
egenskapene som gjør dem så anvendelige<br />
– og samtidig så farlige. De brukes i en
mengde produkter: spray, lim, maling,<br />
tynnere og rensemidler. Men de farlige<br />
stoffene inngår i tusenvis av andre<br />
ferdigprodukter. Produkter som brukes<br />
praktisk talt overalt.<br />
Etter at det er blitt klart at løsemidler kan<br />
gi uopprettelige skader på hjernen og<br />
nervesystemet, har dette ført til uro og<br />
angst på mange arbeidsplasser. Men de<br />
bransjene som tradisjonelt oppfattes som<br />
typiske løsemiddelbransjer, er bare toppen<br />
av isfjellet. Og i disse bransjene er de<br />
ansatte i langt større klar over risikoen ved<br />
bruk av de farlige stoffene.<br />
Hvordan kan en vite om det virkelig er et<br />
løsemiddel som er årsaken til en skade?<br />
Tre krev må da oppfylles:<br />
1. Samme type skade må være<br />
kraftig overrepresentert i utsatte<br />
grupper sammenliknet med<br />
kontrollgrupper som ikke har<br />
vært i kontakt med stoffet.<br />
2. Stoffet skal ha påvirket kroppen<br />
i tilstrekkelig lang tid før<br />
sykdommen.<br />
3. Virkningen skal virke biologisk<br />
sannsynlig<br />
Gjennom en rekke forskjellige<br />
undersøkelser vil en kunne påvise<br />
sammenhengen mellom sykdom og<br />
løsemidler.<br />
17<br />
Allerede midt i forrige århundre ble man<br />
klar over at arbeidere i den franske<br />
gummiindustrien ble syke av løsemidler.<br />
Den tyske legen Rosenblatt påviste ved<br />
århundreskiftet at gummiarbeidere i daglig<br />
kontakt med xylen, ble syke og psykisk<br />
forandret. I 1914 konstaterte legen Grimm<br />
at 18 av 19 malere på tyske flyfabrikker<br />
ble syke av arbeidet med løsemidlet<br />
tetrakloretan. I 1943 skrev den danske<br />
legen Poul Bonnevie at sprøytemalere som<br />
bruker oppløsningsmidler av<br />
nitrocellulose, kunne risikere å utvikle<br />
hjerneskader.<br />
Symptomene<br />
De alvorligste skadene kommer snikende<br />
og utvikler seg ofte over flere år. Derfor er<br />
de så vanskelig å oppdage. Selv om ikke<br />
alle blir rammet, risikerer den som puster<br />
inn damp fra, eller kommer i hudkontakt<br />
med, løsemidler mer eller mindre alvorlige<br />
skader.<br />
De første symptomene på<br />
løsemiddelskader likner de en får ved<br />
alkoholpåvirkning. Det kan begynne med<br />
akutt hodepine, svimmelhet, tretthet,<br />
kvalme og oppkast. Dersom påvirkningen<br />
av løsemidler ikke opphører, kan tilstanden<br />
bli varig - og den kan utvikle seg. Etter<br />
hvert kan personligheten forandres.<br />
Hukommelsessvikt er vanlig. En<br />
løsemiddelskadet er ofte irritabel,<br />
deprimert, har angst og raskt svingende<br />
humør. I verste fall kan det føre til psykisk<br />
invaliditet og intellektuell avstumpning.
Løsemidler er farlig for forskjellige deler av kroppen:<br />
Hjernen og nervene Det begynner med tretthet, hodepine, svimmelhet, mangel på appetitt,<br />
kvalme og oppkast. Virkningene kan bli kroniske (varige). Etter hvert<br />
svekkes konsentrasjonsevne og hukommelse. Du føler deg sløv, trett og<br />
deprimert. Det hele kan ende opp i alvorlige psykiske plager.<br />
Ved svært kraftig påvirkning kan folk besvime og i verste fall dø.<br />
Øynene Løsemiddeldamp irriterer øynene og gjør dem røde. Dampen kan også<br />
skade det ytterste laget av hornhinnen, og gi smerter og tåreflod<br />
Slimhinnene Løsemiddeldamp irriterer slimhinnene og kan føre til langvarig<br />
halskatarr eller bronkitt. Astmasymptomer og åndenød kan også<br />
forkomme.<br />
Hjertet og blodet Akutt forgiftning av tri og andre løsemidler med klor, kan skade hjertet<br />
og faktisk føre til døden. Benzen påvirker benmargen (der blodet<br />
dannes) og kan gi opphav til blodkreft og andre blodsykdommer.<br />
Nyrene Enkelte løsemidler kan skade nyrene og forårsake langvarig<br />
nyrebetennelser.<br />
Leveren Store doser av visse løsemidler kan gi alvorlige skader på leveren. Det<br />
er mistanke om skadelig samvirke mellom alkohol og løsemidler.<br />
Huden Løsemidler løser opp fettet i huden og gjør den tørr. Er huden i hyppig<br />
kontakt med løsemidler, blir den gjerne irritert, rød og sprukken. Dette<br />
kan til slutt føre til kontakteksem. Symptomene opptrer oftest på<br />
hendene.<br />
Forplantningen Langvarig påvirkning av løsemidler kan svekke forplantningsevnen.<br />
Gravide kvinner må være ekstra på vakt idet løsemidler i morens blod<br />
går over i fosteret og kan gi fosterskader og aborter. Spesielt gjelder<br />
dette første del av graviditeten.<br />
Hjernen og nervesystemet<br />
Hjernen og nervesystemet er mest utsatt.<br />
Mange av symptomene - tegn på skader –<br />
Kan være vanskelig å fastslå med<br />
sikkerhet. Symptomene kan finnes blant<br />
mennesker som aldri har vært eksponert<br />
for løsemidler.<br />
Tegn som bør tas alvorlig er svekket<br />
hukommelse, emosjonelt relaterte<br />
endringer i personligheten og – ved senere<br />
stadier – reduksjon av mentale evner.<br />
18<br />
Andre symptomer er unormal tretthet,<br />
svekket konsentrasjonsevne, svetteutslett,<br />
redusert sexlyst osv.<br />
I alminnelighet kan vi si at det er snakk om<br />
en reduksjon av den totale mentale helsen.<br />
Du glemmer hvor du har parkert bilen,<br />
klarer ikke å huske tre ting samtidig når du<br />
skal handle, mister evnen til å håndtere<br />
oppgaver på jobben, glemmer å ta med<br />
nødvendig utstyr for å gjøre en jobb,<br />
glemmer å sjekke adressen før du drar, til
stadighet går tilbake for å sjekke om du har<br />
låst døren eller skrudd av ovnen, blir<br />
overdrevent trøtt i helger og ferier, blir<br />
oversensitiv og lett opprørt eller<br />
overreagerer på trivielle hendelser.<br />
Hjertet<br />
Det er også en risiko for skader på hjertet,<br />
selv om dette ikke er i nærheten av risikon<br />
knyttet til skader på hjernen og<br />
nervesystemet. Hjerteskader og plutselig<br />
død kan oppstå ved akutt forgiftning av tri<br />
eller andre organiske løsemidler som<br />
inneholder klorin.<br />
Benmargen, der blodet dannes, er også<br />
sårbar når det gjelder organiske løsemidler.<br />
Benzedrin kan gi blodkreft og andre<br />
blodsykdommer.<br />
Lever<br />
Skader i leveren som skyldes organiske<br />
løsemidler kan utvikles over lange<br />
tidsperioder. Symptomene kan være<br />
vanskelige å oppdage. Kombinasjonen av<br />
et moderat alkoholforbruk og eksponering<br />
for organiske løsemidler kan ha en uheldig<br />
virkning på leveren. Dette gjelder også når<br />
alkoholen inntas på kvelden dagen etter<br />
arbeidsdagen. Store doser med bestemte<br />
løsemidler kan gi svært alvorlige<br />
leverskader.<br />
Huden<br />
Organiske løsemidler gir tørr hud. De løser<br />
opp fettet i det beskyttende hudlaget og<br />
dette fører til økt sensitivitet i forhold til<br />
kjemikalier, som igjen kan ha uheldige<br />
effekter. Hyppig kontakt med løsemidler<br />
kan gi irritert, rød og sprukken hud.<br />
Resultatet er kløe, flassing og smerte.<br />
Dette kan gi eksem. Risikoen for å utvikle<br />
eksem øker når huden viser tegn til<br />
irritasjon etter kontakt med løsemidler.<br />
Symptomene oppstår som regel på<br />
hendene.<br />
Nyrene<br />
Noen løsemidler kan gi langvarig eller<br />
kroniske inflammasjoner i nyrene.<br />
19<br />
Slimhinnene<br />
Løsemidler kan irritere slimhinnene.<br />
Fosterskader<br />
Det er en mistanke om at mange løsemidler<br />
kan føre til endringer i arvelige kvaliteter.<br />
Løsemidler i mors blodomløp vil overføres<br />
til fosteret og kan medføre fosterskader og<br />
abort. Gravide kvinner bør derfor unngå<br />
kontakt med løsemidler. Mistanken om at<br />
løsemidler kan skade celler som har med<br />
reproduksjon å gjøre betyr at vi også må<br />
være oppmerksomme på menns<br />
arbeidsmiljø. Fars eksponering for<br />
løsemidler kan være en mulig forklaring på<br />
ufrivillig barnløshet eller en unormal<br />
utvikling i svangerskapet. Løsemidler kan<br />
også overføres til barnet gjennom<br />
morsmelken.<br />
Risikoen for kreft.<br />
Risikoen for utvikling av kreft er bare<br />
kartlagt for et lite antall løsemidler. Selv<br />
om det er en vanlig oppfatning at arbeidere<br />
som eksponeres for løsemidler ikke har en<br />
høyere risiko for kreft enn andre grupper,<br />
vet vi et løsemiddel som benzen kan føre<br />
til blodkreft (leukemi). Andre løsemidler<br />
som kan føre til kreft er trikloretylen,<br />
dikloretan, karbontetraklorid og kloroform.<br />
Kunnskapen på området er mangelfull og<br />
det pågår stadig forskning på<br />
sammenhengen mellom løsemidler og<br />
kreft.<br />
Sniffing.<br />
Vi forbinder sniffing med løsemidler<br />
(White sprit, Benzen, toulen, xylen) og<br />
aerosoler (spraygass). Sniffingens<br />
utbredelse skyldes først og fremst at det er<br />
lett tilgjengelig, spesielt for unge<br />
mennesker i alderen 12-16 år (sykkellim,<br />
maling etc.).<br />
I utgangspunktet er de fleste sniffestoffer<br />
flytende, men dampen inhaleres ved hjelp<br />
av en klut, fille eller liknende. Lim helles<br />
gjerne i en plastpose, noe som gjør at
konsentrasjonen av løsemiddelet blir ekstra<br />
høy. Selve rusen som løsemiddelet gir<br />
varer bare noen få minutter, noe som gjør<br />
at man må sniffe mer eller mindre<br />
kontinuerlig for at rusen skal holde seg.<br />
Korttidsskader er såkalt plutselig<br />
sniffedød, der døden inntreffer på grunn av<br />
hjertearytmier, eller kvelning. De fysiske<br />
langtidsskadene er gjerne blod i<br />
6.3 Isocyanater<br />
20 ledende forskere på isocyanater @ fra<br />
Europa, USA og Canada er ikke i tvil:<br />
eksponeringen for isocyanater fører til flere<br />
tilfeller av yrkesastma og andre<br />
luftveissykdommer enn noen annen gruppe<br />
kjemikalier. Dette kom fram på et møte i<br />
Brussel i 1999.<br />
Isocyanater er et av de vanligste<br />
industrikjemikaliene i verden i dag. De<br />
brukes i plast- og limprodukter og i ulike<br />
typer lakker og farger. Skadevirkningene<br />
skjer hovedsakelig etter innånding og ved<br />
opptak i huden.<br />
Forskerne vet imidlertid svært lite om hvor<br />
mange arbeidere som er eksponert for<br />
isocyanater. Heller vet de ikke hvilke type<br />
isocyanater arbeiderne utsettes for, hvor<br />
store mengdene er eller hvilke bransjer<br />
som er mest utsatt.<br />
Det finnes heller ikke gode nok måle- og<br />
analysemetoder til å studere alle grupper<br />
isocyanater og deres utallige nedbrytningsprodukter.<br />
Mange arbeidstakere har også<br />
for små kunnskaper om helsefaren ved<br />
bruk av isocyanater.<br />
Tall fra Sverige tyder på at mellom 20 og<br />
25 prosent av alle bilopprettere har skader<br />
som skyldes isocyanater. Skadene har de<br />
pådratt seg etter å ha vært eksponert for<br />
kjemikalier som ble frigjort under<br />
oppvarming av billakk. Ved et bilfirma i<br />
Stockholm hadde for eksempel hver sjette<br />
biloppretter og lakkerer skader som nedsatt<br />
20<br />
avføringen, kronisk kvalme, hjerneskade<br />
og varige lever- og nyreskader.<br />
Etter få måneder er det vanlig at<br />
misbrukeren får økt toleranse overfor<br />
stoffet, og må ha større doser for å oppnå<br />
samme effekt. Abstinenssymptomene kan<br />
være kraftige med bl.a. tretthet, hodepine,<br />
kramper og mavesmerter.<br />
lungefunksjon og/eller bronkiell<br />
hyperaktivitet.<br />
Også sykehuspersonale som arbeider med<br />
gipsbandasjer, risikerer å få plager på<br />
grunn av isocyanater. Vanlige problemer er<br />
rennende øyne, nesetetthet og irritasjon i<br />
svelget.<br />
På Skive sykehus i Danmark fikk fem<br />
kvinnelige sykepleiere så alvorlige plager i<br />
øynene, nesen og luftrøret at sykehusledelsen<br />
så seg nødt til å fjerne plastgipsen.<br />
Da plasten forsvant, forsvant også øye- og<br />
luftveisproblemene.<br />
Årsaken til at sykehuspersonale får plager<br />
er at de gjennom sitt arbeide med<br />
gipsbandasjene lett kommer i kontakt med<br />
det allergiske og kreftfremkallende stoffet<br />
MDA (metylendianilin). Detter er et stoff<br />
som dannes når en type isocyanater (MDI)<br />
reagerer med vann.<br />
Når sykehuspersonell håndterer MDA,<br />
kommer stoffet lett inn i kroppen via<br />
huden. Forsøk viser at de vanlige latexhanskene<br />
som ofte brukes av helsepersonalet,<br />
på ingen måte beskytter mot<br />
MDA.<br />
Tvert imot slipper hanskene MDA<br />
igjennom gummien på få minutter. Andre<br />
hansketyper (4H) beskytter mot MDA i<br />
minst fire timer.
6.4 Syrer og baser<br />
Slike stoffer brukes til å vaske, matte ned<br />
malte flater og til å fjerne maling. Verst<br />
skade kan lut gjøre på øynene. Øynene er<br />
meget ømfintlige for alkaliske stoffer.<br />
Alkalier.<br />
Ved sprut av alkalier @ på øyet må det<br />
straks skylles med store mengder vann.<br />
Den som har fått alkalier på øyet vil knipe<br />
det sammen. Han trenger da hjelp til å få<br />
skylt øyet. En av arbeidskameratene må<br />
hjelpe til med å holde øyet åpent mens det<br />
skylles med rent vann. Det haster med å få<br />
gjort dette. Skyllingen skal pågå minst 15<br />
minutter, og helst hele tiden mens den<br />
skadde transporteres til lege.<br />
Under arbeid med alkalier skal det brukes<br />
vernebriller eller ansiktskjerm. Man må<br />
sikre seg at det er muligheter til<br />
øyeskylling. Ved mye bruk av alkalier må<br />
man ha med seg øyespyleflaske.<br />
Alkalier på øyet kan gi varig skade. Skyll<br />
straks med vann. Det står om sekunder.<br />
Alkalier kan også skade huden, særlig hvis<br />
kjemikaliet ligger på arbeidstøyet og<br />
gnisser inntil huden. Søl av lut på huden<br />
skal tørkes av med en klut og så skal man<br />
7. Hvordan kan jeg vite hva som er farlig?<br />
skylle med store mengder vann. Hud som<br />
er sår etter kontakt med alkaliske stoffer<br />
bør smøres inn med en<br />
fuktighetsbevarende krem.<br />
Syrer.<br />
Søl av syrer @ på huden skal skylles bort<br />
med vann. Ved søl av flussyre må lege<br />
kontaktes. Gi beskjed om hvilket stoff som<br />
har forårsaket skaden. Helt spesiell<br />
behandling er påkrevd dersom du har fått<br />
på deg flussyre.<br />
Har man fått syresprut på øyet, skal det<br />
også skylles med vann og lege kontaktes.<br />
Øyet er imidlertid ikke like ømfintlig for<br />
syrer som for lut.<br />
Dersom vi skal blande ut en konsentrert<br />
syre med vann. må vi huske reglen:<br />
«Syre i vann kan gå an. Vann i syre er et<br />
uhyre». For noen syrer kan blandingen gi<br />
en sterk varmeutvikling.<br />
Hud som er sår etter kontakt med lut eller<br />
syrer bør smøres inn med en<br />
fuktighetsbevarende krem.<br />
IRTCP (omdøpt til UNEP Chemicals): “In most cases the problem is of information: how to<br />
get it, how to spread it, and how to make sure it is used properly. The greatest obstacle to our<br />
safe use and disposal of chemicals is ignorance.”<br />
Først en kort beskrivelse av deler av de europeiske regulativene når det gjelder bruk av farlige<br />
kjemikalier i foretak. Vi skal fokusere på ”informasjonskjeden” og gi en kort beskrivelse.<br />
1. Fabrikanter, importører eller distributører skal utarbeide et HMS-datablad (kapittel<br />
7.2.) for alle farlige kjemikalier som skal brukes i industriell sammenheng.<br />
2. Lokale distributører og ”endelige” leverandører, alle nedover i forsyningstjenesten, har<br />
ansvar for et riktig HMS-datablad, også sluttbrukeren.<br />
21
3. Arbeidsgivere skal ha systematiske kartotek over HMS-datablad (Stoffkartotek), sikre<br />
at de ansatte har lett tilgang til HMS-databladene og lære opp de ansatte i bruk av<br />
kartoteket.<br />
4. Alle virksomheter som bruker helsefarlige kjemikalier skal utarbeide en<br />
risikovurdering. Denne skal være skriftlig og være tilgjengelig for de ansatte.<br />
7.1 Les etiketten!<br />
Regulativene innenfor EU/EØS er de<br />
samme når det gjelder hvordan etikettene<br />
skal se ut. Etikken skal inneholde:<br />
1. fullt navn, adresse og<br />
telefonnummer til leverandør i det<br />
Europeiske Økonomiske<br />
Samarbeidsområdet (EØS).<br />
2. navnene på stoffene som inngår<br />
eller varenavnet hvis det er en<br />
stoffblanding.<br />
3. indikasjoner for fare og tilhørende<br />
symbol<br />
4. risiko og sikkerhets-setninger<br />
R-setninger er standarduttrykk som gir<br />
enkel informasjon om farene ved<br />
kjemikaliet ved normal bruk. S-setninger<br />
er standarduttrykk som gir råd om<br />
sikkerhetstiltak som vil være på sin plass<br />
ved bruk av kjemikaliet. Disse uttrykkene<br />
er de samme innenfor EU/EØS.<br />
Regulativene spesifiserer også hvordan en<br />
pakke skal merkes og hvilken størrelse<br />
etiketten skal ha. Hvis et kjemikalie ikke<br />
brukes på den måten som produsenten har<br />
ment at kjemikaliet skal brukes på, kan det<br />
bli nødvendig at arbeidsgiver utarbeide et<br />
nytt HMS-datablad (se senere) og ny<br />
merking av kjemikaliet.<br />
De farligste (meget giftig, giftig, etsende,<br />
helseskadelig, ekstremt brannfarlig, meget<br />
brannfarlig) skal også ha en følbar advarsel<br />
(vanligvis et lite forhøyet triangel) for å<br />
advare blinde og synssvekkede om at de<br />
håndterer et farlig kjemikalie.<br />
22<br />
Kjemikalier som selges i alminnelighet og<br />
er merket som «meget giftig», «giftig»<br />
eller «etsende» (og enkelte andre<br />
kjemikalier) skal ha en lukkemekanisme<br />
med barnesikring.<br />
Leverandører av kjemikalier forplikter seg<br />
til å merke produktene sine med<br />
faresymboler hvis kjemikaliet er farlig.<br />
Hvis kjemikaliet igjen er fordelt i mindre<br />
beholdere skal hver ny beholder merkes.<br />
Dette er leders ansvar på arbeidsplasser.<br />
Hvis du arbeider med farlige kjemikalier<br />
bør du også lese HMS-databladet nøye.<br />
Enkelte deler av det bør du lære utenat.<br />
Hvis det skjer en ulykke er det viktig at du<br />
vet hva som skal gjøres. Det er for sent å<br />
finne fram HMS-databladet når du har<br />
øynene fulle av kjemikalier. Det vil være<br />
mer om HMS-datablader i neste kapittel.<br />
Den neste siden vil vise deg<br />
1. Farekategorier<br />
2. Bokstavsymboler<br />
3. Fareindikasjoner<br />
4. Symboler<br />
slik du vil finne dem på etikettene og i<br />
HMS-databladet.<br />
NB: Neste side kan du finne i farger på<br />
Internett www.reduce.no<br />
Gå til Download! og velg norsk utgave<br />
(no) av Symbols.
Fysisk-<br />
kjemisk<br />
Helse<br />
Miljø<br />
Farebetegnelse Farekode Kjennetegn<br />
på fare<br />
Eksplosiv<br />
Oksiderende<br />
Ekstremt brannfarlig<br />
Meget brannfarlig<br />
Brannfarlig<br />
Meget giftig<br />
Giftig<br />
Helseskadelig<br />
Etsende<br />
Irriterende<br />
Allergifremkallende<br />
Kreftfremkallende<br />
Gruppe 1 og 2<br />
Gruppe 3<br />
Arvestoffskadelig<br />
Gruppe 1 og 2<br />
Gruppe 3<br />
Reproduksjonsskadelig<br />
Gruppes 1 and 2<br />
Gruppe 3<br />
Miljøskadelig<br />
E<br />
O<br />
F+<br />
F<br />
-<br />
T+<br />
T<br />
Xn<br />
C<br />
Xi<br />
Xn<br />
Xi<br />
T<br />
Xn<br />
T<br />
Xn<br />
T<br />
Xn<br />
N<br />
23<br />
Eksplosiv<br />
Oksiderende<br />
Ekstremt brannfarlig<br />
Meget brannfarlig<br />
Brannfarlig<br />
Meget giftig<br />
Giftig<br />
Helseskadelig<br />
Etsende<br />
Irriterende<br />
Helseskadelig<br />
Irriterende<br />
Giftig<br />
Helseskadelig<br />
Giftig<br />
Helseskadelig<br />
Giftig<br />
Helseskadelig<br />
Miljøskadelig<br />
Symbol<br />
(orange bakgrunn)
Eksplosiver.<br />
Eksplosive kjemikalier identifiseres ved en<br />
eksplosiv test. De kan eksplodere p.g.a.<br />
varme, flammer, sjokk (ved at de mistes)<br />
eller friksjon.<br />
Eksplosjoner kan også forårsakes av<br />
enkelte kjemikalier, som ikke eksploderer i<br />
testen. Når støv dannes fra et organisk<br />
kjemikalie og konsentrasjonen blir høy<br />
nok, kan blandingen av støv og oksygen<br />
(fra luften) eksplodere hvis blandingen blir<br />
utsatt for en tenningskilde.<br />
Disse kjemikaliene krever ikke merking<br />
som eksplosive, men informasjonen om at<br />
de kan være eksplosive bør inkluderes i<br />
HMS-databladet.<br />
Oksiderende.<br />
Et oksiderende kjemikalie kan forårsake<br />
brann. De kan frigi oksygen. Oksiderende<br />
kjemikalier skal lagres adskilt fra andre<br />
materialer.<br />
Ekstremt brannfarlig, meget brannfarlig,<br />
brannfarlig<br />
Væsker (bensin og løsemidler) plasseres i<br />
en av disse gruppene avhengig av<br />
flammepunkt og kokepunkt.<br />
Flammepunktet bestemmes ved å varme<br />
opp væsken nær en flamme. Den<br />
temperaturen som væsken avgir nok damp<br />
til at den tar fyr, kalles flammepunktet.<br />
Ekstremt brannfarlig:<br />
Flammepunkt under 0° C, kokepunkt ved<br />
35°C eller lavere.<br />
Meget brannfarlig:<br />
Flammepunkt under 21°C.<br />
Brannfarlig:<br />
Flammepunkt under 55°C.<br />
Svært giftig.<br />
Disse kjemikaliene utgjør en svært alvorlig<br />
helserisiko. En svært liten dose vil drepe<br />
deg. LD50 (dødelige dose for 50 % død) er<br />
24<br />
den akutte giftige dosen av kjemikaliet.<br />
Denne dosen vil drepe 50 % av testdyrene i<br />
laboratoriet. Et svært giftig kjemikalie har<br />
en LD50 på mindre en 20 mg pr. kg<br />
kroppsvekt hvis den blir svelget (oral<br />
LD50).<br />
Giftig.<br />
Giftige kjemikalier utgjør en alvorlig<br />
helserisiko. Et giftig kjemikalie har en<br />
LD50 på mindre enn 200 mg pr. kg. Både<br />
giftige og svært giftige kjemikalie kan ha<br />
kroniske effekter. Disse effektene er<br />
resultatet av eksponering for lave doser<br />
over flere uker, måneder eller år.<br />
Skadelig.<br />
Et skadelig kjemikalie har en LD50 på<br />
mindre enn 2000 mg pr. kg kroppsvekt<br />
hvis det blir svelget (oral LD50). De bør<br />
likevel behandles med forsiktighet.<br />
Etsende.<br />
Etsende kjemikalier kan svi huden. Sterke<br />
syrer (lav pH) og baser (høy pH) er etsende<br />
stoffer. Gir alvorlige lokale effekter ved<br />
kontakt (f.eks. svovelsyre). Baser er<br />
farligere for øynene enn syrer. Etsende<br />
stoffer kan korrodere metall. Vær forsiktig<br />
ved pakking og lagring.<br />
Irriterende.<br />
Irriterende kjemikalier kan skade huden,<br />
øynene, lungene eller nesen. Huden vil bli<br />
rød, sprukken og smertefull. Dette kalles<br />
dermatitt og er en hudinfeksjon.<br />
Øyeirritasjon vil gjøre dem røde og såre og<br />
kan gi skade. Slike stoffer kan også<br />
forårsake allergi.<br />
Løsemidler kan svekke hudens naturlige<br />
fettlag. Klorgasser kan gi irritasjon i<br />
luftveiene. Vesentlig eksponering kan gi<br />
kjemisk lungebetennelse.<br />
Hvis bruk av hansker anbefales, bør HMSdatabladet<br />
gi retningslinjer for hvilken type<br />
hansker.
Allergifremkallende.<br />
Allergifremkallende kjemikalier utløser<br />
astma og allergier. Et eksempel er<br />
diisocyanater. Nikkel kan gi nikkelallergi<br />
(frisører). Noen, men ikke alle, vil utvikle<br />
allergi. Etiketten vil vise risikouttrykket:<br />
Kan gi allergi ved hudkontakt.<br />
De neste tre gruppen blir alle delt i tre<br />
kategorier. Kategori 1 er alltid den<br />
farligste. Kategori 1 har vist seg å ha<br />
effekt på mennesker. Kategori 2 har vist<br />
seg å ha effekt på laboratoridyr. Kategori<br />
3 har vist seg å ha effekt på laboratoriedyr,<br />
men bevisene er ikke så sterke som for<br />
kategori 2.<br />
Kreftfremkallende kjemikalier<br />
(Karsinogener).<br />
Et karsinogen har vist seg å føre til kreft<br />
hos mennesker eller laboratoriedyr.<br />
Karsinogener kategori 1 er de farligste<br />
(asbest, benzen). Mange av disse<br />
kjemikaliene kan også være<br />
mutasjonsfremkallende.<br />
Arvestoffskadelige kjemikalier<br />
(Mutagener).<br />
Mutasjonsfremkallende kjemikalier kan<br />
forårsake mutasjoner i celler som føres<br />
videre fra en generasjon til den neste.<br />
Disse betegnes som høyrisikokjemikalier<br />
fordi eksponering også kan ha en<br />
innvirkning på dine ufødte barn. Flere<br />
7.2 HMS-datablad<br />
Det skal utarbeides HMS-datablad for alle<br />
kjemikalier som er farlige. Hvis et<br />
kjemikalie er merket med ett av symbolene<br />
vist i forrige kapittel, da skal det også<br />
forefinnes et datablad over kjemikaliet når<br />
dette er i bruk på en arbeidsplass. Det er<br />
fremstiller eller importøren som er<br />
ansvarlig for at det finnes et datablad på<br />
når det er påkrevet.<br />
25<br />
mutasjonsfremkallende kjemikalier kan<br />
også gi kreft.<br />
Mutasjonsfremkallende kjemikalier<br />
kategori 1 er den farligste fordi det da er<br />
påvist at de har en effekt på<br />
arvelighetsprosessen hos mennesker. Til nå<br />
kjenner vi ingen eksempler på<br />
mutasjonsfremkallende kjemikalier i<br />
kategori 1.<br />
Reproduksjonsskadelige kjemikalier.<br />
Dette er svært farlige kjemikalier. Spesielle<br />
tiltak må iverksettes i forhold til gravide<br />
arbeidstakere som eksponeres for<br />
kjemikalier i kategori 1 og 2. Slike<br />
kjemikalier kan påvirke<br />
forplantningsevnen og skade ufødte barn.<br />
Thalidomid resulterte i deformerte lemmer<br />
hos 12 000 barn. Bly påvirker utviklingen<br />
og funksjonen ved nervesystemet (hjernen)<br />
hos barn hvis mødre har blitt eksponert<br />
under svangerskapet.<br />
Farlige for miljøet.<br />
Disse kjemikaliene kan gi miljøskader pga.<br />
sine uheldige virkninger på fisk, andre dyr,<br />
planter og på ozonlaget. Foruten å være<br />
giftige kan disse kjemikaliene ha to andre<br />
farlige egenskaper. De kan være svært<br />
vedvarende. De kan akkumuleres i<br />
næringskjeden. DDT og PCB har begge<br />
disse egenskapene.<br />
Første gang kjemikaliet selges til en<br />
virksomhet, skal det også leveres et<br />
datablad.<br />
HMS-databladet skal revideres hver gang<br />
det kommer ny informasjon som angår<br />
sikkerhet og beskyttelse av helse og miljø.<br />
Den reviderte utgaven skal dateres og skal<br />
umiddelbart og kostnadsfritt skaffes til veie<br />
for alle som har mottatt det farlige
kjemikaliet til industrielt bruk i løpet av de<br />
siste 12 månedene.<br />
Innholdet i HMS-datablader skal gi<br />
brukerne tilstrekkelig informasjon slik at<br />
de kan treffe nødvendige tiltak i forhold til<br />
sikker håndtering av stoffet.<br />
Et HMS-datablad skal inneholde følgende<br />
obligatoriske overskrifter (1-16):<br />
1. Identifikasjon av kjemikaliet og<br />
ansvarlig firma<br />
2. Opplysninger om kjemisk<br />
sammensetning<br />
3. Viktigste faremomenter<br />
4. Førstehjelpstiltak<br />
5. Tiltak ved brannslukking<br />
6. Tiltak ved utilsiktet utslipp<br />
7. Håndtering og oppbevaring<br />
8. Eksponeringskontroll og personlig<br />
verneutstyr<br />
9. Fysiske og kjemiske egenskaper<br />
10. Stabilitet og reaktivitet.<br />
11. Opplysninger om helsefare<br />
12. Opplysninger om miljøfare<br />
13. Fjerning av rester og avfall<br />
14. Opplysninger om transport<br />
15. Opplysninger om lover og forskrifter<br />
16. Andre opplysninger<br />
En rapport fra «The second European-wide enforcement action» avslørte at mer enn 40 % av<br />
2000 kjemikalier på markedet ikke var klassifisert eller merket skikkelig. 1/3 av firmaene som<br />
ble besøkt ikke fulgte direktivene om farlige stoffer.<br />
Hensikten med dette direktivet (direktiv 92/93/EEC) er at nye produkter ikke skal komme på<br />
markedet uten at de har blitt tilfredsstillende testet og at nødvendige advarsler er kommet på<br />
etikettene og i HMS-databladet.<br />
7.3 Stoffkartotek<br />
Stoffkartoteket i en bedrift er et sentralt<br />
kartotek som skal inneholde informasjon<br />
om alle kjemiske stoffer og produkter som<br />
er i bruk i bedriften. Dette inkluderer<br />
råmaterialer, mellomliggende produkter<br />
som oppstår i produksjonsprosessen,<br />
selvlagede og anskaffede kjemikalier og<br />
produkter.<br />
Stoffkartoteket skal inneholde et HMSdatablad<br />
for kjemikaliene. For kjemikalier<br />
som ikke krever et HMS-datablad, skal<br />
kartoteket i det minste inneholde<br />
informasjon om navn, sammensetning,<br />
produsent/detaljist, fysiske, kjemiske og<br />
toksikologiske egenskaper, risiko,<br />
forebyggende tiltak og<br />
førstehjelpsbehandling.<br />
Merverdien av et stoffkartotek går utover<br />
det å oppfylle myndighetenes krav. Et<br />
velfungerende stoffkartotek vil gi bedriften<br />
kontroll over egen kjemisk forvaltning, en<br />
kontroll som gir både arbeidstakere,<br />
26<br />
kunder, forsikringsselskaper og<br />
miljøorganisasjoner økt trygghet.<br />
Kravene om å redusere risikoen for både<br />
ansatte og miljø øker stadig. Dette gir seg<br />
utslag i krav om dokumentasjon. Uvitenhet<br />
er ingen unnskyldning. En bedrift som ikke<br />
har registrert sine kjemiske stoffer og<br />
produkter kan får forpliktelser med hensyn<br />
til skader.<br />
Forsikringsselskapene bruker ofte<br />
sikkerhetsskjemaer som skal fylles ut når<br />
man skal tegne en forsikring. Her er det<br />
ofte fokus på bedriftens kontrollrutiner for<br />
helse, miljø og sikkerhet. Spesielt gjelder<br />
dette når det skal tegnes forsikring for<br />
industrielle skader.<br />
Et godt arbeidsmiljø med få risikomomenter<br />
reduserer bedriftens kostnader<br />
knyttet til personskader med etterfølgende<br />
sykefravær. En del av skjemaet som brukes<br />
av enkelte forsikringsselskaper handler om
edriftens behandling av farlige<br />
kjemikalier.<br />
Bedriften må vite nøyaktig hvilke<br />
kjemikalier de bruker hvis de svarer ja. De<br />
må også vite hvilke farlige effekter disse<br />
kjemikaliene kan ha og være i stand til å<br />
måle mulige effekter. Forsikringsselskaper<br />
kan også stille spørsmål angående<br />
opplæring, dokumentasjon og bedriftens<br />
system for internkontroll.<br />
Arbeidsmiljø, helse og sikkerhet.<br />
Et stoffkartotek kan bidra til å øke de<br />
ansattes bevissthet når det gjelder hvilke<br />
materialer de jobber med og hva slags<br />
forholdsregler som må tas for å forhindre<br />
skader. Opplæring og kunnskap om riktig<br />
lagring og bruk av kjemikalier vil redusere<br />
risikoen for materielle skader som f.eks.<br />
brann.<br />
Et stoffkartotek vil også gi informasjon om<br />
hva slags sikkerhetsutstyr som behøves og<br />
hvordan dette skal brukes. På denne måten<br />
kan informasjonen i stoffkartoteket<br />
forebygge ulykker og kroniske skader og<br />
dermed bidra til en reduksjon av<br />
sykefraværet. Ulykker kan f.eks. være,<br />
syreskader, pusteproblemer, uttørring av<br />
huden, hodepine, kvalme og oppkast.<br />
Kroniske skader kan omfatte allergier,<br />
svekket fertilitet, kreft, hukommelsessvikt<br />
og impotens.<br />
Det ytre miljøet (naturen).<br />
Stoffkartoteket kan også gi informasjon om<br />
forventede skader, reaksjoner og effekter<br />
på det ytre miljøet. Det bør også inneholde<br />
informasjon om hvordan man skal<br />
behandle avfall og tomembalasje for å<br />
beskytte det ytre miljøet mot forurensning<br />
og unødvendig belastning.<br />
Hva er spesialavfall?<br />
Spesialavfall er avfall som kan forurense<br />
eller gi skader for dyr eller mennesker<br />
dersom det ikke blir behandlet riktig. Vi<br />
kan f.eks. nevne spillolje, maling,<br />
27<br />
sprøytemidler, kjemikalier utgått på dato<br />
osv.<br />
Produkter merket med advarsel om fare for<br />
brann, helse eller miljø vil nesten uten<br />
unntak bli behandlet som spesialavfall.<br />
HMS-databladene i stoffkartoteket gir<br />
informasjon om kjemikalienes<br />
nedbrytningsevne, akkumulerende<br />
egenskaper, miljøskadelighet og andre<br />
mulige skadelige effekter. Bedriften får<br />
kunnskap om hvordan de kan erstatte<br />
farlige kjemikalier med mindre farlige<br />
alternativer der dette er mulig.<br />
Stoffkartoteket kan også gi bedriften et<br />
overblikk over mengden av kjemikalier<br />
som brukes. På denne måten kan bedriften<br />
kvitte seg med overforbruk, redusere<br />
totalforbruket og mengden av avfall som<br />
kan være skadelig for helse og miljø.<br />
Økonomi.<br />
Det viser seg at bedrifter med<br />
velfungerende stoffkartotek har positive<br />
resultater i forhold til reduksjon av antall<br />
produkter og kontrakter. For de fleste<br />
bedrifter vil det være mulig å redusere<br />
antall produkter med 50 –70 %.<br />
Dette betyr:<br />
1. mindre låst kapital<br />
2. bedre priser<br />
3. færre fakturaer<br />
Det er også et økende krav til<br />
dokumentasjon om tilstanden i bedriften<br />
selv og om hvordan bedriften påvirker<br />
miljøet , både fra kunder og investorer. I<br />
praksis betyr dette at bedrifter med<br />
stoffkartotek, som dermed har kontroll<br />
over egen bruk av kjemikalier, vil ha<br />
konkurransefortrinn.<br />
Miljøprofiler er et krav og må<br />
dokumenteres. I fremtiden vil vinnerne i<br />
konkurransen være de bedriftene som har<br />
velfungerende stoffkartotek.
8. Er der noen kjemiske farer ved min arbeidsplass?<br />
Risikovurdering for helse.<br />
Vi gjør alle risikovurderinger hver eneste<br />
dag uten at vi tenker over det. Vi leser<br />
etiketter i butikken for å finne ut hvor høy<br />
andel det er av fett eller kunstige<br />
tilsetningsstoffer. Vi regulerer<br />
kaffeinntaket og demper hastigheten når vi<br />
kjører bil.<br />
Hva da med kjemikalier? Problemet møter<br />
oss i det vi står opp om morgenen og<br />
bruker tannkrem og deodoranter. Vi får i<br />
oss omkring 20-30 kjemikalier laget av<br />
mennesker bare til frokost.<br />
Vi kommer i kontakt med mange kjemiske<br />
stoffer, ofte uten at vi er klar over det.<br />
Noen av dem har potensiale til å skade<br />
helsen vår. Men vet vi om vi står i fare for<br />
å bli syke ved eksponering for disse<br />
stoffene?<br />
Risikovurdering for helse er en metode<br />
som brukes for å bestemme størrelsen og<br />
sannsynligheten for uheldige effekter på<br />
helse ved eksponering for gitte kjemiske<br />
stoffer. Særlig gjelder dette eksponering i<br />
arbeidsmiljøet. Disse prinsippene bør du<br />
imidlertid lære å bruke også utenfor<br />
arbeidsplassen.<br />
Risikovurderingen består av tre elementer:<br />
1. Identifisering av fare<br />
2. Vurdering av eksponering<br />
3. Karakterisering av risiko<br />
Spørsmålet etter risikovurderingen vil<br />
være: Hva gjør vi? Ledelsen er ansvarlig<br />
for gjennomføring av risikovurderingen<br />
Det vil være et gode for bedriften, og<br />
mange av elementene beskrevet her er<br />
pålagt ved lov.<br />
28<br />
Som eksempler skal vi ta løsemidler og<br />
sveising. Risikovurderingen avhenger av<br />
flere forhold:<br />
Hvor mye løsningsmiddel vi blir utsatt for<br />
varierer. Mengden avhenger av:<br />
• Flaten som løsningsmidlene fordamper<br />
fra:<br />
Er det en stor veggflate som er malt<br />
eller en liten stripe med lim?<br />
• Løsningsmidlenes fordampningshastighet:<br />
Noen løsningsmidler fordamper fort. Vi<br />
sier at de er meget flyktige. Andre<br />
løsningsmidler kan dampe av lenge etter<br />
at vi er ferdige med arbeidet, men<br />
likevel kan de være skadelige.<br />
Temperaturen spiller også en rolle:<br />
Fordampningshastigheten er rask ved<br />
høy temperatur.<br />
• Påføringshastigheten for maling og<br />
forskalingsolje:<br />
Skjer påføringen med sprøyte, får vi<br />
særlig mye damp ut i lufta fordi påføringen<br />
da skjer hurtig. Dessuten får vi<br />
en viss forstøvning.<br />
• Ventilasjonen:<br />
Hvis det er god utskiftning av lufta, vil<br />
ikke den vi puster inn være så<br />
forurenset.<br />
• Rommets størrelse:<br />
Skjer arbeidet nede i en tank eller ute i<br />
friluft?
9. Det beste er vel å forebygge?<br />
Det er ikke bare et eneste tiltak som kan løse problemene med kjemisk helsefare. Et helt<br />
knippe av endringer må som regel til, fra produktutvikling til personlig hygiene. Det<br />
systematiske HMS-arbeidet vil heller aldri stoppe opp.<br />
Sikkerhetstiltak ???<br />
Det brøt ut brann i en lagerrom for oppbevaring av brukte kjemikalier på Rikshospitalets<br />
patalogiske avdeling. Brannen førte til utslipp av giftig røyk. Årsaken til brannen var at noen<br />
hadde helt et løsningsmiddel opp i en kanne uten å vite hva som var i den fra før. Dette førte<br />
til en kjemisk reaksjon og utvikling av flammer og giftig røyk.<br />
Hvilke to lærdommer kan en trekke ut av dette eksemplet. Først: hva skal en med et lager av<br />
brukte kjemikalier?<br />
For en bedrift som har bestemt seg for å forebygge helserisikoen ved kjemikalier, er<br />
tiltakstrappen et bra hjelpemiddel.<br />
9.1 Tiltakstrappen<br />
består av 8 trinn. Alle trinnene er ikke<br />
aktuelle for alle bedrifter. Man begynner<br />
med tiltak 1 (eliminasjon av kjemikalier)<br />
og, hvis ingen andre tiltak er gode nok eller<br />
tilstrekkelige, da må en bruke personlig<br />
beskyttelse (trinn 8)<br />
Steg 1: Eliminasjon<br />
Man kan endre designen på det produktet<br />
man skal lage. Kan deler lages i ett slik at<br />
man unngår sveising eller kontakt med lim.<br />
Eller kan de to delene sammenføyes på en<br />
annen måte?<br />
Ved sammenføyning av elektriske kabler<br />
som skal graves ned må skøytene være<br />
vanntette. Før benyttet man en<br />
allergifremkallende plasttype som ble<br />
29<br />
formet rundt skjøtene. Nå benytter man en<br />
gummimuffe.<br />
Det finnes også eksempler på at man<br />
bruker kjemikalier fullstendig unødvendig.<br />
Innen sykepleien forekommer det at sterke<br />
desinfeksjonsmidler brukes på alle slags<br />
flater. Mange steder er det nok å bruke<br />
varmt vann .
Renholdere fikk miljøpris.<br />
På en skole (Furulunden) ble elevene trukket med i arbeidet. Elevene tar av seg på beina før<br />
de går inn i klasserommet. Med mindre støv og sand hadde renholdene mer tid til å fjerne det<br />
støvet som lå i høyden. Det er dette støvet som er et problem for astmatikere. Nå vasker de<br />
kun med reint vann, bortsett fra toalettene. Dette kan de gjøre fordi skolen har gått til innkjøp<br />
av mopper og mikrofibre. Gunstig for miljøet, gunstig for renholderne, bedre luft for elevene.<br />
Steg 2 Substitusjon.<br />
Før ble asbest brukt som bremsebelegg. Man var av den oppfatning at det ikke var mulig å<br />
erstatte asbest. Nå finnes det asbestfrie alternativer. Ved bleking av papirmasse kan ozon eller<br />
hydrogenperoksid brukes istedenfor klor. Mange typer av lim er erstattet med mindre farlige.<br />
Man bør starte med spesielt farlige kjemikalier, for eksempel slike som er kreftfremkallende,<br />
allergifremkallende, farlig for reproduksjonen, er spesielt giftig eller har alvorlige virkninger<br />
på det ytre miljøet.<br />
Ofte må man også bytte arbeidsmetode når man benytter et nytt kjemikalie. Det er da meget<br />
viktig at et slik bytte planlegges nøye. Det finnes eksempler på at en substitusjon har ført med<br />
seg nye problemer.<br />
Et nytt slipemiddel ble introdusert ved støping av skumplast. Men siden noe av slipemiddelet<br />
satt igjen på produktet, måtte det anvendes industribensin for å rense produktet. Da et nytt<br />
miljøvennlig rengjøringsmiddel ble innført på en skole, fikk rengjøringsassistentene utslett på<br />
hender og armer.<br />
Steg 3: Automatisering.<br />
Mest kjent er bruk av industriroboter til sveising, lakking og maling. Automatisert rengjøring<br />
for fat og blandingskar vil forbedre arbeidsmiljøet betydelig. Her anvendes det ofte<br />
løsningsmidler eller alkaliske rengjøringsmidler.<br />
Steg 4: Innkapsling.<br />
Her prøver en å hindre at farlige stoffer forurenser luften i arbeidsmiljøet ved at prosessen<br />
kapsles inn på en eller annen måte. På laboratorier brukes hanskebokser. Blandere kan bli<br />
utstyrt med lokk. Oppvaskmaskiner på storkjøkken kan utstyres med slange som brukes til<br />
automatisk oppsuging av det sterke vaskemiddelet.<br />
30
Steg 5: Ventilasjon.<br />
Med prosessventilasjon menes at man fjerner den forurensede luften nærmest mulig<br />
(oppgave) prosessens utslippskilder. Et eksempel på dette er punktavsug.<br />
Slike metoder er mer effektivt enn almen ventilasjon. Derfor trenger den mindre luftstrøm<br />
hvilket gir lavere kostnader. Men man må aldri glemme en god almenventilasjon.<br />
Det finnes mange eksempler på feilaktig plassert ventilasjon. Her bør en virkelig ta i bruk<br />
eksperter når nye anlegg skal anskaffes. Dårlig vedlikehold av det almene ventilasjons-<br />
systemet også et problem.<br />
På store fabrikkanlegg må ofte renses for faste partikler eller farlige gasser. Dette kan føre til<br />
store investeringer. Det skal store og kostbare anlegg til for å fjerne støvet i produksjon av<br />
silisium. Heldigvis fant man at støvet var et utmerket tilsettingsmiddel i sement. Kostnaden<br />
ble snudd til en inntekt.<br />
Steg 6: Oppholdsrom<br />
For å redusere eksponeringen for farlige kjemikalier i arbeidsmiljøet kan prosessen ledes fra<br />
et rom som er atskilt fra den forurensede luften. Et slikt rom bør være utstyrt med ekstra<br />
trykk. Flere mennesker bør bruke samme rom eller unngå sosial isolasjon.<br />
Steg 7:<br />
Arbeide på spesiell tid og arbeidsbytte<br />
Noen typer arbeid kan gjøres etter ordinær arbeidstid eller legges til helgen. På denne måten<br />
blir færre mennesker eksponert. Rotasjon vil redusere eksponeringen for enkeltindivider, men<br />
flere mennesker vil bli eksponert.<br />
Steg 8: Personlig verneutstyr<br />
Når punkt 1-7 ikke er nok må personlig verneutstyr brukes.<br />
Andre aktuelle hefter:<br />
1. Hva er HMS-datablad? REDUCE<br />
2. GRIP Stoffkartotek, www.grip.no<br />
31