Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Mer enn nitti tusen nordmenn ble etterforsket for<br />
landssvik i årene etter at krigen var slutt. Litt over<br />
halvparten av disse fikk en eller annen<br />
form for straffereaksjon.<br />
Den 1. februar 1947 ble etterretningsagenten, angiveren<br />
og torturisten Henry Oliver Rinnan henrettet ved skyting<br />
etter å ha blitt dømt til døden for 13 mord, tortur på flere<br />
titalls personer og opprulling av tallrike motstandsnettverk.<br />
Litt over et år senere ble forhenværende politiinspektør<br />
Knut Rød frifunnet ved rettskraftig dom for sin tjeneste i<br />
Stats politiet under okkupasjonen, deriblant for sin rolle<br />
under aksjonen mot jødene høsten 1942. Mens det er lite<br />
debatt om riktigheten av Rinnans dødsdom, er derimot<br />
frifinnelsen av Rød fortsatt svært kontroversiell.<br />
Til tross for at de hadde gjort seg skyldige i vidt forskjellige<br />
forbrytelser, ble både Rinnan og Rød under landssvikoppgjøret<br />
tiltalt etter straffeloven § 86, som gjorde det straffbart<br />
å yte «fienden bistand i raad eller daad». Hva var det som<br />
gjorde at Rinnan ble dømt til døden, mens Rød ble frikjent?<br />
Ved å gå gjennom disse to dommene fra rettsoppgjøret, samt<br />
98 mellomliggende landssviksaker hentet fra bokstaven R.<br />
i Liste Nr. 1 over mistenkte for grovere arter av landssvik,<br />
presenterer denne boken en ny og original tilnærming som<br />
åpner for en diskusjon om de bakenforliggende årsakene og<br />
de moralske dilemmaene knyttet til utfallet av Rød-saken og<br />
rettsoppgjøret den inngikk i.<br />
ISBN 978-82-530-4339-5