Social arv i forhold til misbrug - SFI (1)
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Stofmisbrugernes sociale baggrund i disse undersøgelser er som tidligere nævnt temmelig
blandet f.eks. finder Groth en overrepræsentation af både statuslag I og II og IV
og V. Men hvis der ses på gruppen af særlig belastede “junkierne“, er der en tydelig
overrepræsentation af de laveste statuslag. I Christensen og Groth er det henholdsvis
64% og 70% af junkierne, der kommer fra statuslag IV og V, 58% i begge undersøgelser
har oplevet brud i barndomshjemmet og 1/3 i begge undersøgelser har været på
institution i længere tid under opvæksten. I Christensens undersøgelse er 58% gået ud
af skolen efter 6. - 7. klasse og 82% er hverken i erhverv eller under uddannelse på
undersøgelsestidspunktet og 28% er uden fast bopæl og 70% er registreret for kriminalitet
uden relation til stof og en tilsvarende andel er registreret for kriminalitet med
relation til stof. Hos Groth er 70% gået ud efter 7. - 9. klasse, og 57% lever helt eller
delvist asocialt og 40% har mod-taget en dom.
I Kontaktudvalget sammenfatning siges det: ”Det er i samtlige undersøgelser et gennemgående
træk, at stofmisbrugerne har en dårligere social baggrund, vanskeligere
opvækstvilkår og en dårligere social situation end almindelige unge”. Et gennemgående
træk er: brudte hjem, skiftende opdragerkonstellationer, institutionsophold i barndommen,
tidlig skoleafgang, manglende skoleeksamen, manglende erhvervsuddannelse,
manglende aktuel beskæftigelse, ringe/ustabile boligforhold, kriminel belastning.
Grundlaget for stofmisbrug er dårlige opvækstbetingelser og dårlig social baggrund, jo
dårligere baggrund, jo flere “hårde” misbrugere. Især Christensen og Groth påviser, at
afvigende adfærd og tilpasningsvanskeligheder (bl.a. belyst gennem kriminalitets registreringer)
hos mange optræder før stofdebuten” (s. 8, Sindballe, A., 1980).
I 1982 foretages der i Embedslægeinstitutionen i Vejle Amt en retrospektiv opsporingsundersøgelse,
der omfatter 179 injektionsmisbrugere i amtet (Misfeldt og Byskov,
1983). Det vurderes at være et validt udtryk for det faktiske antal injektionsmisbrugere i
amtet i 1982. I 149 tilfælde har man oplysninger om forældres status, hvoraf man kan
se, at 85% er opvokset i de to laveste socialgrupper, 51% af misbrugerne kom fra
brudte hjem, 50% af misbrugerne havde under opvæksten periodevis været anbragt
på børnehjem og/eller været under tilsyn af børneværnet. 79% af kvinderne og 77% af
mændene gennemførte kun den obligatoriske skolegang eller mindre. De resterende
havde afsluttet med 10. klasse. Kun en havde afsluttet gymnasieuddannelse, hvilket
skal sammenholdes med, at 16 - 17% i normalbefolkningen fik en videregående skolegang
jævnfør Socialforskningsinstituttets velfærdsundersøgelse. 85% findes at have
været uden arbejde i undersøgelsens 2,5 år. Kun 22 misbrugere synes at have haft
kontakt med en behandlingsinstitution i denne periode. 98% af misbrugerne havde begået
registreret kriminalitet. 64% af mændene og 17% af kvinderne før misbrugets
start. 23 af undersøgelsens 44 kvinder havde tilsammen 33 børn, hvoraf 26 voksede
op hos moderen.
Denne undersøgelse bekræfter Kontaktudvalgets konklusioner vedrørende svær social
belastning som baggrund for udvikling af injektionsmisbrug.
Der er foretaget en undersøgelse af 50 stofmisbrugende mødre ( Mark I., 1980). Undersøgelsen
omfatter mødre behandlet på socialmedicinsk klinik for stofmisbrug i perioden
1969-79. Undersøgelsen giver mulighed for at sammenligne mødrenes sociale
baggrund med den sociale baggrund, som de selv kan tilbyde deres børn. Undersøgelsen
viser, at 46% af mødrene som børn voksede op i en familie tilhørende socialgruppe
5, hvilket var en dobbelt så stor andel som i hele befolkningen. Mødre fra so-
22