Sikkerhet 2022 4_Samvirke
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
SIKKERHET<br />
Fagblad om industrivern, trygghet og sikring Nr 4/<strong>2022</strong><br />
TEMA:<br />
SAMVIRKE
Vær årvåken i<br />
dine omgivelser<br />
Minneord<br />
om Johan Alfred Ekrem<br />
Tidligere direktør i Næringslivets sikkerhetsorganisasjon<br />
Johan Alfred Ekrem er død.<br />
Tekst Jan Fredrik Wold-Hansen, tidligere direktør i Næringslivets sikkerhetsorganisasjon<br />
Foto Privat<br />
Han døde 20. september i år etter en tids sykdom.<br />
Han ble født på en gård på Søre Sunnmøre<br />
1. august 1937 og ble 85 år gammel. Etter en<br />
variert karriere i ulike bransjer; fisker, elektriker,<br />
matros på ulike ferger på Sunnmøre og på store<br />
tankskip i utenriksfart, tok han ingeniøreksamen<br />
på Skien tekniske skole og hadde deretter ulike<br />
stillinger i industri og næringsliv.<br />
I 1974 ble han ansatt i Industrivernet, nå<br />
Næringslivets sikkerhetsorganisasjon (NSO), som<br />
seksjonsleder i Organisasjons- og utdanningsavdelingen.<br />
Han kom da fra stillingen som<br />
studieleder i Den Norske Ingeniørforening.<br />
Etter noen år ble han avdelingssjef og i 1996<br />
overtok han som direktør for NSO. Denne<br />
stillingen beholdt han til han ble pensjonist i<br />
2002.<br />
Johan Ekrem var en person av ypperste klasse.<br />
Måteholden, høy faglig integritet og en man alltid<br />
kunne stole på. Alltid et smil og ofte også en god<br />
historie på lur.<br />
Som mangeårig leder av kursene for industrivernledere<br />
rundt om i landet bidro han i stor grad<br />
med å overføre kunnskapene til bedriftene om<br />
det moderniserings- og fornyingsarbeid som ble<br />
gjennomført i hans tid i NSO.<br />
I tillegg til det faglige bidro Johan også sterkt til<br />
å skape et utmerket miljø. Når det passet tok<br />
han gjerne fram trekkspillet, tok en sang eller<br />
deklamerte et dikt. Sunnmøringen i ham var alltid<br />
levende.<br />
Det fortelles om han at når det ble for store problemer<br />
på styremøtene så var tilbakemeldingen<br />
fra styret til direktøren «Den tar du på sjarmen<br />
Johan».<br />
I skrivende stund nærmer <strong>2022</strong> seg<br />
slutten. Et år som startet der 2021<br />
slapp – med covid-restriksjoner som<br />
begrenset hvordan vi kunne møtes<br />
og jobbe sammen. Med Russlands<br />
invasjon av Ukraina i februar ble det<br />
krig på det europeiske kontinentet.<br />
Konsekvensene rammet først og<br />
fremst ukrainerne, men hele Europa<br />
og store deler av verden ble berørt<br />
på ulike måter. For industrien er<br />
økte energipriser, uforutsigbarhet i<br />
leveranser og ustabile markeder bare<br />
noen av effektene av uroen krigen og<br />
pandemien har skapt. Det er fortsatt<br />
urolige tider, men nå lever vi kanskje<br />
noe bedre med dette som bakteppe.<br />
For deler av industrien har imidlertid<br />
trusselbildet endret seg dramatisk.<br />
Særlig gjelder dette olje- og gassindustrien,<br />
men også andre samfunnskritiske<br />
virksomheter må regnes<br />
som utsatt for økt oppmerksomhet<br />
fra krefter som ikke bare er gode.<br />
Vi ønsker økt årvåkenhet<br />
Næringslivets sikkerhetsorganisasjon<br />
(NSO) forventer derfor at dere som<br />
jobber ute i industrien er årvåken<br />
på hendelser og situasjoner i egne<br />
omgivelser – både innenfor og<br />
utenfor portene. Dere vet hva som<br />
er normalt og hva som kan tyde på<br />
uvanlig interesse eller aktivitet. Både<br />
i den fysiske verden og ikke minst i<br />
den digitale. Myndighetene, lokalt<br />
politi og/eller Nasjonal sikkerhetsmyndighet<br />
(NSM) skal varsles når<br />
dere opplever unormale situasjoner<br />
ute eller i «cyber space». Vi skal ikke<br />
overreagere, men heller ikke være<br />
naive.<br />
Lag gode øvelser og øv mer<br />
enn minimumskravet<br />
NSO forutsetter og forventer fullt<br />
trøkk på øvelser ute i industrivern-<br />
Norge. Men ikke hvilke øvelser som<br />
helst. Lag gode øvelser som gjør dere<br />
bedre til å håndtere ulykker. Vi vil<br />
gjerne at dere øver oftere enn minimumskravet.<br />
Det betyr at dere kan<br />
ha flere kortere og enklere øvelser<br />
– både diskusjonsøvelser, ferdighetstrening,<br />
men også praktiske øvelser<br />
på å håndtere hendelser sammen.<br />
Godt samvirke krever at vi<br />
prater sammen – og at vi<br />
øver sammen<br />
Øvelser blir enda bedre hvis dere, når<br />
dere er klare for det, øver sammen<br />
med nødetater eller naboer. Vi<br />
presenterer flere eksempler på gode<br />
samarbeid – både mellom bedrifter<br />
og mellom bedrifter og andre beredskapsaktører.<br />
Jeg håper du vil finne<br />
mye inspirasjon i disse sakene. Vi<br />
i NSO vil fortsette å oppmuntre til<br />
nettverk og samarbeid lokalt. Det er<br />
dette som grunnlaget for god egen<br />
beredskap i lokalmiljøer og kommuner.<br />
Flere av de vi har besøkt har<br />
pratet sammen og funnet løsninger<br />
som passer for dem. Kanskje det er<br />
på tide å gjøre det for dere også?<br />
Samarbeid og samvirke er ord vi i<br />
NSO ofte bruker. Det er fordi vi vet<br />
god beredskap er avhengig av nettopp<br />
Knut Oscar Gilje, direktør i Næringslivets<br />
sikkerhetsorganisasjon. Foto Terje Skåre<br />
dette: øvelser og samarbeid. NSO har<br />
hatt møter og samtaler med representanter<br />
fra både Forsvarskommisjonen<br />
og Totalberedskapskommisjonen som<br />
jobber innen våre områder for tiden.<br />
Vi oppfordrer alle med kontakter til<br />
disse kommisjonene om å fortelle<br />
hvilken lokal ressurs dere i industrivernet<br />
kan være for egen kommune.<br />
Til sammen er dere over 17 000<br />
personer som selvsagt skal regnes<br />
med når Norge nå igjen planlegger<br />
beredskap på bred front.<br />
Tiden går og et nytt år er like rundt<br />
hjørnet. En som ikke er med oss inn<br />
det nye året er tidligere direktør<br />
i NSO, Johan Ekrem. Han døde<br />
tidligere i år, og vi i NSO takker ham<br />
for den gode innsatsen han gjorde for<br />
industrivernet i Norge i årene 1974-<br />
2002. Vi lyser fred over hans minne.<br />
Knut Oscar Gilje,<br />
direktør i Næringslivets<br />
sikkerhetsorganisasjon<br />
2 3<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
TEMA: SAMVIRKE<br />
REDAKTØREN HAR ORDET<br />
Leder.............................................................................. 3<br />
Redaktør......................................................................... 5<br />
Slik motiverer vi industrivernet ................................. 6–11<br />
Gjør din BIT. ........................................................... 12–14<br />
Samarbeid på tilsyn ................................................ 15–17<br />
Oppskriften på et godt samvirke ........................... 18–25<br />
Øvelse før feiring.................................................... 26–29<br />
Juvelen i sikkerhetsarbeidet.................................... 30–31<br />
Hverdagssamvirke gir godt krisesamvirke ............. 32–37<br />
Politihøgskolen planlegger tre utdanninger............ 37–38<br />
SIKKERHET<br />
4/<strong>2022</strong> Årgang 68<br />
Innhold<br />
Innovasjonspris til oppfølging av førstehjelpere ........... 39<br />
Hva skjer når du ringer AMK......................................... 40<br />
Nytt Beredskapsforum i Lier og Tranby ....................... 41<br />
Del erfaringer og kunnskap ................................... 42–43<br />
Fullskalaøvelser på Nortura Steinkjer……………….44–45<br />
Lærerikt og kjekt å komme sammen...................... 46–47<br />
Finn ditt nettverk ................................................... 48–49<br />
Nødnett-brukerundersøkelse <strong>2022</strong>......................... 50–51<br />
Velkommen................................................................... 52<br />
Når skal vi sende inn industrivernrapporten?................ 53<br />
NSO Kurs ............................................................. 54–55<br />
ISSN 0805 – 0680<br />
Opplag: 5500<br />
Utgiver: Næringslivets sikkerhetsorganisasjon (NSO)<br />
Trykk: 07 Media<br />
Tilrettelegger for distribusjon: Akershus Reklame Team as – art-as.no<br />
Kontakt: Postboks 349, 1326 Lysaker<br />
Tlf: 90 10 03 33, www.nso.no<br />
E-post: ekl@nso.no<br />
Redaksjon: Karoline Kathrine Åbyholm og Elizabeth Kvie Lundevall<br />
Redaktør: Elizabeth Kvie Lundevall<br />
Grafisk formgivning: Renate Jensen, Wittusen & Jensen<br />
Forsidebilde: Fredrik Naumann/Felix Features. Bildet er tatt på den årlige samvirkeøvelsen i LRS Agder,<br />
forankret i LRS Øvingsutvalg, Øvelse Lindesnes 13-09.<strong>2022</strong> hos GE Healthcare.<br />
I Hammerfest har nødetatene,<br />
kommunen og Equinor Hammerfest<br />
LNG etablert et fellesskap der de<br />
møtes, diskuterer og deler kunnskap.<br />
Da kollega Kjell Berntzen og jeg<br />
møtte forumet i Hammerfest så vi at<br />
de smilte, lo og klappet hverandre på<br />
skuldrene da de møttes. Det var helt<br />
tydelig at de kjente hverandre. De<br />
drikker kaffe hos hverandre og spiser<br />
fredagsvafler på brannstasjonen. De<br />
rekker hånden ut til hverandre for<br />
sammen er de sterke. De gjør sitt for<br />
at ressursene skal finne hverandre.<br />
De bygger allianser i «fredstid» for<br />
de vet at det har de ikke tid til å gjøre<br />
når krisen er der.<br />
Bak hyggen er knallharde prioriteringer<br />
fra aktørene i forumet. Når<br />
politiet tar turen til industrivernet<br />
hos Equinor Hammerfest LNG for<br />
en kaffetår, diskuterer de også beredskapsplanen.<br />
Når brannvesenet<br />
stikker hodet innom for en kaffe, tar<br />
skiftleder i Equinor Hammerfest LNG<br />
seg en tur ut i anlegget med brannvesenet.<br />
Forumet planlegger allerede<br />
Oppskriften på<br />
et samvirke<br />
et år i forveien fellesøvelser for å øve<br />
samvirke med industrivernet hos<br />
Equinor Hammerfest LNG. De har<br />
laget systemer for å bistå med personell<br />
og utstyr dersom de trenger det,<br />
og oppdaterer hverandre på utfordringer<br />
gitt den sikkerhetspolitiske<br />
situasjonen.<br />
<strong>Samvirke</strong>forumet i Hammerfest<br />
er et godt eksempel på hvordan et<br />
samvirke kan etableres. Noen vil si<br />
at forumet fungerer bare fordi det er<br />
i en liten by der «alle kjenner alle».<br />
Hammerfest har 11 274 innbyggere.<br />
102 kommuner i Norge har flere innbyggere<br />
enn Hammerfest, men hele<br />
258 kommuner har færre. Nødetater,<br />
kommuner og industrivern bør bli<br />
kjent med hverandre, uansett hvor.<br />
Alle aktører har ressurser og kunnskap<br />
å bidra med. Et samvirkeforum<br />
bygger en beredskap og bygger et<br />
rammeverk som kan håndtere en<br />
uønsket hendelse.<br />
«Alle ulykker skjer i en kommune»,<br />
sier seksjonsleder Hammerfest<br />
politistasjon, Asgeir Aule. Jeg<br />
utfordrer kommuner, nødetater og<br />
industrivern til å invitere hverandre i<br />
2023 og diskutere beredskap og forberede<br />
seg på å håndtere en uønsket<br />
hendelse slik de gjør i Hammerfest.<br />
Da vil dere være bedre rustet den<br />
dagen det gjelder.<br />
Har du tips til hva vi kan skrive om<br />
i <strong>Sikkerhet</strong>? Ta kontakt med meg på:<br />
ekl@nso.no eller 90 02 00 17.<br />
Redaktør<br />
ELIZABETH<br />
KVIE LUNDEVALL<br />
Foto Shutterstock.com<br />
NO - 1470<br />
«<strong>Sikkerhet</strong>» innestår ikke for det faglige innhold i signerte artikler og ikke for kvaliteten på omtalte produkter.<br />
Det er ikke tillatt å kopiere eller tilgjengeliggjøre deler av eller hele bladet i <strong>Sikkerhet</strong> uten særskilt avtale med NSO.<br />
Unntak gjelder dersom det er hjemmel i lov, i avtale med Kopinor eller interesseorganisasjonen for rettshaver til åndsverk.<br />
<strong>Sikkerhet</strong> er som medlem av Fagpressen forpliktet på Redaktør-plakaten og Vær Varsom-plakatens regler for god<br />
presseskikk. Pressens Faglige utvalg (PFU) er et klageorgan oppnevnt av Norsk Presseforbund som behandler<br />
klager mot mediene i presse etiske spørsmål.<br />
FØLG OSS HER:<br />
På nett: nso.no<br />
Facebook: facebook.com/industrivern<br />
LinkedIn: linkedin.com/company/næringslivetssikkerhetsorganisasjon<br />
Instagram: Instagram.com/industrivernet<br />
4 5<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
Slik motiverer vi<br />
industrivernet<br />
Industrivernet ved Orkla Foods Norge As avd. Toro Arna har storøvelser to<br />
ganger i året. Selv om temaet for øvelsen 8. oktober var brann, fikk også<br />
sanitetsgruppa øvd på å håndtere skadde kolleger.<br />
Foto RMS Productions<br />
6 7<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
Industrivernleder ved Orkla Foods Norge As<br />
avd. Toro Arna deler sin suksess-oppskrift.<br />
Tekst Karoline K. Åbyholm, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon<br />
Foto RMS Productions<br />
Kenneth Haugen har vært industrivernleder<br />
ved Orkla Foods Norge As<br />
avd. Toro Arna rett utenfor Bergen<br />
sentrum i en årrekke. Han forteller at<br />
de jobber mye med å holde motivasjonen<br />
oppe i industrivern-gruppa.<br />
– Vi klarer å beholde folkene i industrivernet<br />
lenge, og det er vi veldig<br />
glade for. Dette gjør at vi får en stabil<br />
industrivern-gruppe som kjenner<br />
hverandre godt og stoler på hverandre.<br />
Det er veldig viktig når vi skal<br />
gå i innsats, sier Haugen.<br />
STYRKER SAMHOLDET<br />
Han er overbevist om at det gode<br />
samholdet gjør at de nå har søknadsprosesser<br />
for å rekruttere nye medlemmer<br />
i industrivernet.<br />
– Vi reiser på turer for teambuilding<br />
og for å knytte kontakter. Innad i<br />
gruppa får vi et veldig sterkt samhold.<br />
To ganger i året har vi heldagsøvelser,<br />
og da starter vi alltid med en felles<br />
frokost med egg og bacon. Det setter<br />
en veldig fin ramme for dagen, sier<br />
Haugen.<br />
Heldagsøvelsene faller alltid på<br />
en lørdag slik at industrivernet får<br />
mulighet til å øve på hele fabrikken<br />
uten å forstyrre produksjonen.<br />
– Det er ikke noe problem å få med<br />
folk på heldagsøvelser, selv i helgen.<br />
Vi har forsøkt den andre varianten<br />
med å øve i arbeidstiden. Men da var<br />
det vanskelig å få med alle uten at det<br />
påvirket produksjonen for mye, så<br />
vi har landet på at den beste måten<br />
for oss er å øve på en lørdag, sier<br />
Haugen.<br />
SKOGBRANN INN<br />
I BEREDSKAPSPLANEN<br />
Lørdag 8. oktober var det igjen tid<br />
for en ny storøvelse, og temaet for<br />
øvelsen denne gangen var brann.<br />
– Vi bruker eksterne instruktører<br />
som hjelper oss å sette sammen<br />
gode og relevante øvelser. Enten det<br />
er snakk om førstehjelpsøvelser, så<br />
vi blir oppdatert på det siste innen<br />
førstehjelp, eller brannøvelser, sier<br />
Haugen.<br />
Han forteller at industrivernet har<br />
tatt inn skogbrann som en uønsket<br />
hendelse i beredskapsplanen.<br />
– Vi har mye skog rundt oss, og selv<br />
om det er fire minutter til brannstasjonen<br />
må vi kunne håndtere en<br />
hendelse som eventuelt ville spredt<br />
Sanitetsleder Kristine Stang og industrivernleder<br />
Kenneth Haugen har et godt samarbeid. Foto Privat<br />
seg til fabrikken vår. Dette har vi tatt<br />
inn i risikoanalysen vår og det var<br />
også et øvingsmoment på øvelsen i<br />
oktober, sier Haugen<br />
Han legger til at de har brannvesenet<br />
på kjent-runder normalt én gang i<br />
året.<br />
Med hele Orklas produksjon av tørre<br />
Toro-produkter blir det fort mye<br />
pulver og støv i produksjonen.<br />
– Vi har hatt noen støveksplosjoner,<br />
men det verste som kan skje hos oss<br />
må være brann på taket. Her er det<br />
snakk om store områder og store<br />
flater som brannen kan spre seg på,<br />
sier Haugen.<br />
VARSLING VED<br />
FØRSTEHJELPSHENDELSER<br />
Det er likevel sanitetsskader som er<br />
de hendelsene industrivernet rykker<br />
hyppigst ut på.<br />
– Vi vil at det ikke skal være noen terskel<br />
for å bruke industrivernet, selv<br />
om det bare er snakk om et lite plaster<br />
på fingeren. Vi rykker til uansett<br />
hva det måtte være. Målet vårt er<br />
å være synlige slik at folk opplever<br />
industrivernet som en trygghet. Vi<br />
blir brukt mye til sanitetshendelser,<br />
og folk ser at når det går en alarm går<br />
ting fryktelig fort, sier Haugen.<br />
Dette fikk også NSOs utsendte erfare<br />
under et tilsyn tidligere i høst.<br />
– Vi har en grønn knapp i resepsjonen<br />
som vi bruker til å varsle ved<br />
8 9<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
ORKLA FOODS NORGE AS<br />
AVD. TORO ARNA<br />
Orkla Foods Norge avdeling Toro lager supper, sauser, gryteretter,<br />
kaker, rett-i-koppen og ulike pulverbaserte matvarer.<br />
Årlig produseres det rundt 500 millioner porsjoner med mat,<br />
både til dagligvaremarkedet og storhusholdningsmarkedet.<br />
Industrivernpliktig siden 1960.<br />
238 sysselsatte, 29 av disse er i industrivernet.<br />
Forsterket industrivern innen førstehjelp, brannvern,<br />
røykdykking og orden og sikring.<br />
førstehjelpshendelser. Da vi hadde<br />
besøk av NSO tidligere i år kjørte<br />
vi en test og jeg tror de første fra<br />
industrivernet var på plass innen<br />
15 sekunder, forteller Haugen.<br />
Den grønne knappen setter i gang en<br />
testfunksjon av brannklokkene, og gir<br />
en mer støtvis alarm. På den måten<br />
er det lett for de ansatte og industrivernet<br />
å høre forskjell på denne type<br />
varsling og en ordinær brannalarm.<br />
Branndører vil heller ikke lukkes når<br />
de trykker på den grønne knappen.<br />
– Tidligere har vi prøvd varsling på<br />
tekstmelding, men da må man fysisk<br />
sette seg ned ved en PC og sende ut<br />
meldingene via et system, og det tar<br />
ufattelig lang tid, sier Haugen.<br />
STØTTE SKAPER STABILITET<br />
Industrivernleder Haugen roser<br />
ledelsen for å satse på et tilpasset<br />
industrivern ved virksomheten.<br />
– Vi har en ledelse som støtter oss, og<br />
det er viktig både for å ha oppdatert<br />
utstyr, men ikke minst tid til å få det<br />
til å fungere. De andre ansatte ser at<br />
industrivernet er til stor nytte og er<br />
en trygghet for dem som jobber her,<br />
så det gjør at folk vil være med på<br />
dette, sier Haugen.<br />
Han forteller at de aktivt bruker<br />
hendelser de har hatt når de planlegger<br />
øvelser.<br />
– Vi bruker læringspunktene etter<br />
hendelser for å finne raskere og mer<br />
effektive måter å utføre innsats på,<br />
for eksempel ved å finne raskere veier<br />
inn til et skadested. Dette er ting vi<br />
tar med oss når vi planlegger øvelser<br />
for industrivernet, sier Haugen.<br />
Suksess-oppskriften til Toros industrivern<br />
er industrivernlederen likevel<br />
krystallklar på.<br />
– Vi klarer å beholde folk lenge i<br />
industrivernet. Det gjør at vi har<br />
et stabilt industrivern som kjenner<br />
og stoler på hverandre. Vi er trygge<br />
på hverandre og vet hva vi står for.<br />
Det gjør at vi blir bra også, avslutter<br />
Haugen. █<br />
Robert Vange og Åsmund Eide<br />
i industrivernet ga høstens<br />
storøvelse tommel opp.<br />
Foto RMS Productions<br />
10 11<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
Teksten under er skrevet av Anne Kristine Bergem, psykiater og fagrådgiver ved Pårørendesenteret og førstelektor II ved Avdeling for<br />
paramedisin, OsloMet. Den er skrevet med tanke på helsepersonell, men teksten er i aller høyeste grad også relevant for industrivernet.<br />
Teksten handler om pårørendestøtte. Skjer det noe i egen virksomhet må kollegaer tas vare på, og kanskje må til og med pårørende varsles.<br />
Rådene Bergem gir for å ivareta pårørende best mulig er gode også for industrivernet når de skal ivareta kollegaer.<br />
Bergem understreker også at det er viktig å inkludere de som rammes av en uønsket hendelse ved å bruke et språk alle forstår. I artikkelen<br />
om <strong>Samvirke</strong>forumet i Hammerfest på side 18 forteller industrivernet i Equinor og nødetatene i Hammerfest med brann, helse og politi at de<br />
har arbeidet gjennom mange år med å ikke bruke ord alle forstår.<br />
Gjør din BIT.<br />
Prehospital pårørendestøtte<br />
i akuttsituasjoner<br />
Industrivernet er ofte først på ulykkesstedet på egen<br />
arbeidsplass. Å utføre førsteinnsats er krevende nok, men i<br />
tillegg å skulle gjøre det på kollegaer en jobber side om side<br />
med hver dag er en ekstra påkjenning.<br />
Tekst og bilde Anne Kristine Bergem, psykiater og fagrådgiver ved Pårørendesenteret og førstelektor II<br />
ved Avdeling for paramedisin, OsloMet Foto Anders K. H Bergem<br />
Alle som står nær noen som rammes<br />
av en ulykke, blir følelsesmessig<br />
berørt og belastet. Regjeringens<br />
pårørendestrategi (Helse- og<br />
omsorgsdepartementet, 2020)<br />
vektlegger tidlig identifisering<br />
og ivaretakelse av pårørende.<br />
For mange pårørende er den første<br />
kontakten med helsevesenet i forbindelse<br />
med en ulykke. Prehospitalt<br />
personell har derfor en viktig rolle.<br />
Pårørendeivaretakelse er beskrevet i<br />
Nasjonal traumeplan (Nasjonal<br />
Kompetansetjeneste for traumatologi,<br />
2019), i Nasjonalt kompetansesenter<br />
for helsetjenestens kommunikasjonsberedskaps<br />
håndbok (2018, s 106) og<br />
i Norsk indeks for medisinsk nødhjelp<br />
(Helsedirektoratet, 2018).<br />
PÅRØRENDE I AKUTT-<br />
SITUASJONER<br />
Innsatspersonell (Helsedirektoratet,<br />
2016, s 15) følger opp pasient og<br />
pårørende fram til andre overtar eller<br />
oppdraget avsluttes på annet vis og<br />
kan ikke forventes å være eksperter<br />
på pårørendearbeid. Innsatspersonell<br />
har likevel mulighet til å gjøre<br />
en forskjell for pårørende som er på<br />
skadestedet.<br />
«Det er krevende å være pårørende<br />
i akutte situasjoner,<br />
kriser, ulykker og katastrofer.<br />
Pårørende i krise vil ikke alltid<br />
vite hva de skal spørre om og<br />
kan på grunn av krisereaksjoner<br />
ha vanskelig for å ta<br />
inn informasjon. Det er derfor<br />
viktig at helsepersonell bidrar<br />
til å skape trygghet, demper<br />
uro og gir tilpasset informasjon<br />
i situasjonen»<br />
(Regjeringen, 2020, s 49).<br />
Helsedirektoratets veileder for psykososiale<br />
tiltak ved kriser, ulykker og<br />
katastrofer omtaler hjelp og støtte til<br />
pårørende (Helsedirektoratet, 2016).<br />
De fleste tiltakene er lagt til kommunens<br />
psykososiale kriseteam. Det kan<br />
ta tid før kriseteamene er mobilisert.<br />
Innsatspersonell kan påbegynne<br />
ivaretakelsen av pårørende:<br />
«Nødvendig psykososial støtte<br />
må alltid inngå i akuttmedisinske<br />
tjenester som en del av<br />
forsvarlig tjenesteutøvelse<br />
(Helsedirektoratet, 2016, s 20).<br />
I Pårørendeveilederen beskrives<br />
tre prinsipper for helsepersonells<br />
tilnærming: 1) Skape trygghet og<br />
dempe uro, 2) Bidra til mestring,<br />
samhørighet og håp og 3)<br />
Aktiv bruk av sosiale nettverk<br />
(Helsedirektoratet, 2017). I tillegg<br />
skal helsepersonell raskt identifisere<br />
om barn er berørt av det inntrufne<br />
og snakke med foreldre om hvordan<br />
barn kan ivaretas.<br />
GJØR DIN BIT<br />
BIT symboliserer hva innsatspersonell<br />
kan bidra med samtidig som<br />
hver av bokstavene representerer et<br />
stikkord for hva som er viktig i en<br />
krisesituasjon.<br />
BIT står for Bekrefte<br />
– Informere – Tåle<br />
(Bergem, 2021).<br />
BEKREFTE<br />
Pårørende i en akuttsituasjon trenger<br />
at helsepersonell ser dem, anerkjenner<br />
de som berørt av situasjonen og<br />
møter dem med forståelse.<br />
I praksis betyr å bekrefte å<br />
• hilse på pårørende, presentere<br />
seg og gi blikkontakt.<br />
• anerkjenne at pårørende er<br />
berørt av det som har hendt. Det<br />
kan uttrykkes verbalt ved å si for<br />
eksempel «Du er pårørende?»<br />
• etterspørre hva pårørende har<br />
opplevd i forbindelse med det<br />
inntrufne, og å uttrykke støtte for<br />
at det er krevende.<br />
• etterspørre pårørendes behov.<br />
• gi bekreftelse på at pårørende har<br />
gjort det de har kunnet i situasjonen.<br />
INFORMERE<br />
Pårørende kan være under betydelig<br />
stress, noe som reduserer oppmerksomhet,<br />
konsentrasjon og kognitive<br />
funksjoner. Tilpasset og tydelig<br />
informasjon er nødvendig. Pårørende<br />
i krise vil heller ikke alltid vite hva de<br />
lurer på. Informasjon må gis uoppfordret,<br />
være relativt enkel, sann,<br />
gjentas og ikke gis i for store doser<br />
av gangen. Etterlat gjerne skriftlig<br />
informasjon som telefonnummer til<br />
aktuelt sykehus og en brosjyre om<br />
hvor pårørende kan henvende seg.<br />
Som innsatspersonell befinner man<br />
seg i en ekspertrolle i møtet med pårørende,<br />
og det man sier vil bli tillagt<br />
stor vekt (Bergem, 2015).<br />
I praksis betyr å gi god<br />
informasjon å<br />
• være rolig, sette av tid<br />
• unngå bruk av faguttrykk<br />
• fortelle om<br />
- selve situasjonen: hvem er<br />
dere, hvorfor er dere her og hva<br />
kommer til å skje (Eks.«Vi<br />
jobber i ambulansetjenesten»,<br />
«Vi er her nå fordi noen ringte<br />
113 og fortalte at noen var<br />
skadet. Vi er her for å hjelpe»),<br />
- hva som skjer (Eks. «Nå skal<br />
12 13<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
vi legge på trykk for å stoppe at<br />
det blør»)<br />
• hva som skal skje videre (Eks.<br />
«Nå prøver vi å hjelpe mannen<br />
din så han ikke har så vondt. Vi<br />
kjører han til sykehuset for videre<br />
behandling. Hvis du vil bli med/<br />
komme dit er det ok, men du kan<br />
også ringe dit om en times tid, så<br />
vet de nok mer. Jeg skriver ned<br />
telefonnummeret på en lapp til<br />
deg» – eller noe liknende)<br />
• vanlige reaksjoner hos pårørende<br />
og barn som pårørende*, både i<br />
situasjonen og i de neste dagene<br />
(uro, søvnløshet m.m.)<br />
Pårørende kan også ha viktig informasjon<br />
om hendelsesforløpet eller<br />
den skadde som det er viktig å ta imot<br />
på en interessert og respektfull måte.<br />
TÅLE<br />
Tåle er forstå pårørendes reaksjoner,<br />
som fortvilelse eller sinne, og å være<br />
i stand til å håndtere egne følelser<br />
slik at man bevarer roen i situasjonen<br />
selv om det kan være forstyrrende<br />
og overveldende å erfare pårørendes<br />
reaksjoner.<br />
Man må møte pårørendes<br />
reaksjoner uten å ty til<br />
• sinne/frustrasjon (Eks. «Nå må<br />
du skjerpe deg! Vi prøver å hjelpe<br />
her!» Det er bedre å si «Jeg<br />
forstår at dette er en krevende<br />
situasjon. Det er naturlig at du er<br />
opprørt»).<br />
• bagatellisering (Eks. «Det er<br />
sikkert ikke farlig. Ingen grunn<br />
til å reagere så sterkt». Si heller<br />
«Det er naturlig å bli redd og<br />
fortvilt når noen er skadet. Nå<br />
gjør vi sånn, og så håper vi at det<br />
hjelper»)<br />
• urealistisk trøst fordi man ikke<br />
holder ut sorg og fortvilelse (Eks.<br />
«Dette går fint, alt blir bra». Er<br />
det grunn til bekymring, må man<br />
være ærlig og orke pårørendes<br />
reaksjoner, eks «Det er en alvorlig<br />
situasjon. Vi gjør vårt beste,<br />
men jeg kan ikke love noe»)<br />
Ivaretakelse av pårørende er en<br />
lovpålagt og naturlig del av all<br />
helsehjelp. Innsatspersonell kan<br />
bidra til at pårørende blir ivaretatt<br />
og inkludert i det arbeidet<br />
som gjøres omkring den som er<br />
skadet. █<br />
Samarbeid på tilsyn<br />
Samarbeid og samtidig tilsyn gir<br />
en stor vinn-vinn effekt, både for virksomhetene<br />
og for oss tilsynsetater.<br />
REFERANSER<br />
Tekst og bilde Christian Bendz, fagsjef tilsyn og fagsystem/IT, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon<br />
Foto Hans Kristian Thorbjørnsen<br />
Bergem, AK. (2015). Forstå. God kommunikasjon for folk i førstelinjen. Bergen, Fagbokforlaget<br />
Bergem, AK. (2021). Gjør din BIT Prehospital pårørendestøtte. Ambulanseforum.no. Internett.<br />
Hentet 11.10.<strong>2022</strong> fra https://ambulanseforum.no/artikler/gjor-din-bit-prehospital-parorendestotte<br />
Helsedirektoratet. (2016). «Mestring, samhørighet og håp. Veileder for psykososiale tiltak ved kriser, ulykker og katastrofer».<br />
Internett. Hentet 05.08.2021 fra https://www.helsedirektoratet.no/veiledere/psykososiale-tiltak-ved-kriser-ulykker-og-katastrofer/<br />
Helsedirektoratet (10.01.2017). Pårørendeveilederen. Internett. Sist oppdatert 28.01.2019.<br />
Hentet 06.08.2021 fra https://www.helsedirektoratet.no/veiledere/parorendeveileder<br />
Helsedirektoratet. (2018). Norsk index for medisinsk nødhjelp, 4.utg. Internett.<br />
Hentet 06.08.2021 fra https://www.helsedirektoratet.no/veiledere/norsk-indeks-for-medisinsk-nodhjelp/<br />
Helse- og omsorgsdepartementet (2020). Regjeringen lanserer pårørendestrategi. Internett.<br />
Hentet 05.08.2021 fra https://www.regjeringen.no/no/aktuelt/regjeringen-lanserer-parorendestrategi/id2790585/<br />
Nasjonalt kompetansesenter for helsetjenestens kommunikasjonsberedskap. (2018). Håndbok.<br />
Kommunikasjon og samhandling i akuttmedisinske situasjoner, 5.utgave.<br />
Internett. Hentet 06.08.2021 fra https://kokom.no/wp-content/uploads/2019/01/KoKom-h%C3%A5ndbok-2017_6.korrNY.pdf<br />
Nasjonal Kompetansetjeneste for traumatologi (01.05.2019). Traumeplan NKT: Ivaretakelse av involverte og pårørende. Internett.<br />
Hentet 06.08.2021 fra https://traumeplan.no/index.php?action=showtopic&topic=fbvZYJ3L<br />
Regjeringen (2020). Vi – de pårørende. Regjeringens pårørendestrategi og handlingsplan. Internett.<br />
Hentet f05.08.2021 fra https://www.regjeringen.no/contentassets/08948819b8244ec893d90a66deb1aa4a/vi-de-parorende.pdf<br />
Statistisk sentralbyrå. <strong>2022</strong>. Trafikkulykker med personskade på ssb.no.<br />
Hentet 11.10.<strong>2022</strong> fra https://www.ssb.no/transport-og-reiseliv/landtransport/statistikk/trafikkulykker-med-personskade<br />
Næringslivets sikkerhetsorganisasjon<br />
(NSO) gjennomfører 200-250 tilsyn<br />
hvert år og mange av tilsynene skjer<br />
sammen med andre etater. Samarbeidet<br />
gir en stor vinn-vinn effekt,<br />
både for virksomhetene og for oss<br />
tilsynsetater. Tidligere hadde tilsynsetatene<br />
organisert felles tilsynsaksjoner.<br />
Da dette opphørte i 2016, fortsatte<br />
NSO å invitere andre tilsynsetater<br />
til enten samtidig tilsyn eller å være<br />
med som observatør.<br />
SNAKKENDE OBSERVATØR<br />
Samarbeid med lokalt brannvesen<br />
har spesielt vært en gjennomgående<br />
suksess, da både brannvesen og NSO<br />
har mye sammenfallende regelverk.<br />
Begge parter tar utgangspunkt i internkontrollforskriftens<br />
krav knyttet<br />
til risikovurdering, som igjen blir<br />
førende for hvordan virksomheten<br />
er organisert, handler ved alarm,<br />
kvalifiserer seg og øver på håndtering<br />
av uønskede hendelser. Selv om<br />
Samarbeid på tilsyn gir gevinst for alle parter.<br />
Foto Karoline K. Åbyholm, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon<br />
brannvesen og NSO har ulike sjekkpunkter,<br />
finnes det ufattelige mange<br />
likheter i våre kontrollpunkter og<br />
verifiseringer. Noen ganger finner vi<br />
det hensiktsmessig å gjennomføre<br />
samtidige tilsyn, som resulterer i<br />
hver sin rapport fra den enkelte etat.<br />
Andre ganger finner vi det mest hensiktsmessig<br />
å invitere brannvesenet<br />
med som en «snakkende observatør».<br />
Gjennom observatørrollen opplever<br />
nok brannvesenet å ha en friere rolle<br />
hvor man ikke er fullt så bundet til<br />
eget regelverk, men de er en viktig<br />
faglig støtte rundt de ulike industriverntemaene.<br />
14 15<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
STØRRE UTBYTTE AV TILSYN<br />
Tilbakemeldinger fra virksomhetene<br />
er positive, da de mener at de i løpet<br />
av tilsynet har fått et større utbytte<br />
av tilsynet. NSO oppfordrer brannvesenet<br />
til å stille ikke bare med<br />
personell fra forebyggende avdeling,<br />
men ressurser fra den operative<br />
beredskapen – det er tross alt de<br />
operative nødetatene industrivernet<br />
møter når det uønskede skjer. Det er i<br />
«fredstid» det er viktig å ha den gode<br />
kaffekopp-praten, og da er industriverntilsyn<br />
det perfekte tidspunkt for å<br />
starte en dialog mellom brannvesenet<br />
og virksomhetene.<br />
BEREDSKAPSPLAN<br />
Et viktig sjekkpunkt på industriverntilsyn<br />
er beredskapsplan. Forskriften<br />
stiller krav om at nødvendige opplysninger<br />
i beredskapsplanen skal<br />
formidles til kommune og nød- og<br />
beredskapsetater. Når NSO kommerpå<br />
tilsyn sammen med brannvesenet,<br />
har virksomheten en gyllen mulighet<br />
til å oppdatere brannvesenets tiltakskort<br />
og opplysninger som er viktig<br />
for 110-sentralen – det er her den<br />
viktige kaffekopp-praten kommer<br />
inn. Kravet om formidling av relevant<br />
informasjon har lenge vært<br />
et krav for virksomheter underlagt<br />
storulykkeforskriften. Da kravet kom<br />
inn i forskrift om industrivern i 2020<br />
utarbeidet NSO et nyttig veiledningsskjema.<br />
Etter over to år med lovkrav<br />
om formidling av relevant informasjon,<br />
ser NSO en positiv effekt både<br />
hos virksomheter og mottakere av<br />
informasjon.<br />
KNYTTER KONTAKTER<br />
Brannvesenets deltakelse og samarbeid<br />
på industriverntilsyn har blitt<br />
en suksess og vinn-vinn-situasjon for<br />
NSO, brannvesen som tilsynsetater<br />
og virksomheter som er underlagt<br />
industrivernplikt. Samarbeidet er<br />
med på å ufarliggjøre tilsyn og det<br />
faglige utbytte er stort for alle parter.<br />
I tillegg blir viktige nettverksbånd<br />
mellom virksomhetene og brannvesenet<br />
knyttet. Det kommer garantert<br />
til stor nytte den dagen den uønskede<br />
hendelsen skjer, og samarbeidet må<br />
sitte! █<br />
§ 7. BEREDSKAPSPLAN<br />
Virksomheten skal utarbeide en skriftlig beredskapsplan.<br />
Beredskapsplanen skal inneholde opplysninger om<br />
hvordan industrivernet er organisert, og beskrive:<br />
a) plan for varsling<br />
b) handling som umiddelbart skal utføres ved alarm<br />
c) tilgjengelige interne og eksterne ressurser.<br />
Beredskapsplanen skal gjennomgås minimum én gang i året.<br />
Ved endringer som påvirker virksomhetens risiko eller<br />
beredskapsbehov skal bereds kapsplanen oppdateres.<br />
Nødvendige opplysninger i beredskapsplanen skal formidles<br />
til kommunen og nød- og beredskapsetatene.<br />
Endret ved forskrift 22 mai 2019 nr. 672 (i kraft 1 jan 2020)<br />
Til tredje ledd<br />
Med nødvendige opplysninger i beredskapsplanen menes<br />
opplysninger som det er viktig at kommunen og nød- og<br />
beredskapsetatene kjenner til. Formålet med kravet er blant<br />
annet å lette kontakten mellom virksomhetene og nød- og<br />
beredskapsetatene for å sikre en effektiv og forsvarlig<br />
håndtering av hendelsen.<br />
Aktuelle mottakere av informasjon er:<br />
• kommunen ved beredskapssjefen eller tilsvarende funksjon<br />
• brannvesenet ved brannsjefen<br />
• politiet ved politidistriktets beredskapsplanlegger<br />
• helsevesenet ved lokalt sykehus/AM<br />
Ved tvil om virksomheten har nødvendige opplysninger som<br />
er relevante for kommunen og nød- og beredskapsetatene<br />
må det tas kontakt med disse for å få dette avklart.<br />
Se forslag til skjema som kan sendes til nød- og<br />
beredskapsetatene på nso.no/industrivern<br />
Informasjon fra industrivernpliktige virksomheter<br />
Virksomhetens navn:<br />
Beliggenhetsadresse:<br />
Telefon (sentralbord):<br />
Telefon industrivernleder:<br />
Kontaktpersoner i virksomhet<br />
(navn og telefonnummer):<br />
NACE kode:<br />
Antall sysselsatte:<br />
Ankomst og oppmarsj for<br />
nødetatene:<br />
Beskrivelse av industrivernet:<br />
Storulykkevirksomhet: Ja Nei<br />
Farlige kjemikalier i<br />
virksomheten:<br />
Andre farlig forhold:<br />
Vedlegg 1:<br />
Situasjonsplan over området med inntegnet:<br />
• hovedadkomst og eventuell alternativ adkomst<br />
• andre viktige forhold<br />
Du kan laste ned skjemaet på<br />
nso.no/industrivern/beredskapsplan<br />
Utarbeidet dato: DD.MM.ÅÅÅÅ<br />
Sist revidert: DD.MM.ÅÅÅÅ<br />
16 17<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
Oppskriften på et<br />
godt samvirke<br />
F.v: Hammerfest kommune, beredskapskoordinator, Svein Tore Kristoffersen,<br />
Hammerfest brann- og redningstjeneste, varabrannsjef, Frank-Rune Ellingsen,<br />
brannsjef, Arne Myrseth, Equinor Hammerfest LNG, beredskapsingeniør, Øystein<br />
Krüger, Hammerfest politistasjon, seksjonsleder, Asgeir Aule, Hammerfest<br />
sykehus- Finnmarkssykehuset, stasjonsleder ambulanse, Jon Are Aslaksen,<br />
tidligere leder drift Equinor Hammerfest LNG, Thomas Mannes<br />
Foto Rino Engdal<br />
18 <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> 19<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
Under pandemien etablerte nødetatene, kommunen<br />
og industrivernet i Hammerfest et samvirkeforum.<br />
<strong>Samvirke</strong>forumet treffes både formelt og uformelt<br />
for å bli kjent, fordi beredskap er lokalt.<br />
Tekst Kjell Buer Berntzen og Elizabeth Kvie Lundevall, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon<br />
Bilde Frank-Rune Ellingsen varabrannsjef og Arne Myrseth brannsjef, Hammerfest brann- og redningstjeneste<br />
Foto Rino Engdal<br />
– Pandemien har gjort at vi har blitt<br />
kjent med nødetatene i byen. Vi ble<br />
godt kjent med oljeselskapene også<br />
under pandemien, og det har vi fortsatt<br />
med. I 2020 hadde vi ukentlig<br />
møter, så gikk vi over til månedlige<br />
møter. Halve befolkningen i Hammerfest<br />
var satt ute av spill. Det var<br />
nesten ingen som var friske. Det å<br />
opprettholde en beredskap i en by<br />
som dette var utrolig krevende. På<br />
det verste hadde vi fire til fem møter i<br />
løpet av en uke og to møter på én dag<br />
i beredskapsledelsen, sier Svein Tore<br />
Kristoffersen, beredskapskoordinator<br />
i Hammerfest kommune.<br />
Han understreker at Equinor<br />
Hammerfest LNG og blålysetatene<br />
har samarbeidet lenge, men administrasjonen<br />
i kommunen har kommet<br />
til som følge av pandemien.<br />
FLINKE I Å VÆRE UENIGE<br />
– Det er veldig lett å være flink og<br />
være enige. Men vi kan ta tak i ting<br />
som er vanskelige på en ryddig og<br />
profesjonell måte og komme oss<br />
videre. Det tror jeg skyldes at vi<br />
kjenner hverandre. Vi vet alle hvem<br />
hverandre er, vi treffer hverandre<br />
i forskjellige settinger, og har en<br />
grunnleggende tillit til hverandre,<br />
selv om vi kan være uenige, sier Arne<br />
Myrseth, brannsjef ved Hammerfest<br />
brannvesen.<br />
POLITIET KJENNER<br />
INDUSTRIOBJEKTET<br />
– Vi er en liten by og det bærer<br />
samarbeidet mellom oss preg av. Det<br />
er sterke personligheter hos oss alle i<br />
<strong>Samvirke</strong>forumet og de øvrige etatene.<br />
Vi vet hvem vi skal ringe dersom<br />
det er behov for å avklare noe eller<br />
spørre om de øvrige etatene har råd<br />
eller ønsker å bidra inn, sier seksjonsleder<br />
ved Hammerfest politistasjon,<br />
Asgeir Aule.<br />
Politiet ble invitert av kommunen til<br />
å delta fast inn i beredskapsledelsen<br />
under pandemien.<br />
– Vi ble kjent med hele kommunen<br />
og alle sektorene som ledet de ulike<br />
delene av pandemien. Og det er<br />
kjempeviktig! For alle ulykker skjer<br />
i en kommune. Innslagspunktet er<br />
at vi har veldig god kjennskap til<br />
hverandre. Som politi må vi bare ta<br />
innover oss at vi har et stort industriobjekt<br />
som er underlagt storulykkeforskriften.<br />
Den kan ikke vi velge<br />
bort. Som stabssjefen min sier «Det<br />
er ditt anlegg. Det er ditt ansvar. Du<br />
må kjenne anlegget», sier Aule.<br />
ET SAMVIRKE GÅR BEGGE<br />
VEIER<br />
– Det er utrolig viktig for oss å ha<br />
assistanse fra nødetatene dersom<br />
noe skjer hos oss. Du kan ikke ta folk<br />
nærmest fra gata og sende de inn<br />
i et svært gassanlegg som er meget<br />
komplisert og ikke skjønne de risikoene<br />
som ligger der. Her er det veldig<br />
stor nærhet til byen. Nødetatene ser<br />
det som skjer ute hos oss. De kjenner<br />
risikoområdene, sier Thomas<br />
Mannes.<br />
Mannes var leder drift ved Equinor<br />
Hammerfest LNG frem til november<br />
da han begynte ny jobb ved Equinor,<br />
Kårstø. Han vil ta med erfaringene<br />
fra Hammerfest til Kårstø. Et samvirke<br />
går ikke bare to veier, men<br />
mange veier mellom brann, helse,<br />
politi, kommunen og virksomheten,<br />
understreker han.<br />
– Vi må bruke et språk som alle<br />
forstår. Det å klare å formidle budskapet<br />
vårt slik at alle har det samme<br />
bildet er viktig. I og med at vi har en<br />
stor organisasjon og industrivern på<br />
Melkøya er vi også i stand til å hjelpe<br />
andre veien. Skal vi få til en samhandling,<br />
altså et samvirke, så kan<br />
det ikke gå én vei. Det må handles på<br />
tvers, sier Mannes.<br />
BLI KJENT I FORKANT<br />
Beredskapsingeniør ved Equinor<br />
Hammerfest LNG, Øystein Krüger,<br />
mener samvirke starter tidlig og<br />
lenge før en hendelse eventuelt måtte<br />
oppstå.<br />
– Man må begynne samvirke på planstadiet.<br />
Man må kjenne hverandres<br />
styrker og svakheter og hvilke kapasiteter<br />
man har og hvordan kan man<br />
gjensidig utnytte de. Vi er et komplisert<br />
prosessanlegg som ligger nært<br />
byen og det gir oss også et ansvar. Det<br />
smarte er å starte et samvirke lenge<br />
før en hendelse oppstår. Kjenner du<br />
ansiktet til en person så jobber man<br />
langt enklere sammen under en hendelse,<br />
sier Krüger.<br />
Aule, er enig med Krüger i at å kjenne<br />
hverandres kapasiteter er viktig.<br />
– Det betyr å kjenne til hva slags kapasiteter<br />
og utstyr som er på Melkøya<br />
og hva vi kan benytte oss av når vi har<br />
behov for det. Vi har hatt en ganske<br />
stor utskifting av folk i politiet og vi<br />
har fått tilført nye stillinger. Det er<br />
viktig at de kjenner til anlegget der<br />
ute. Da er det bare å ta en telefon til<br />
Øystein. Han var nylig på politistasjonen<br />
og hadde en gjennomgang med<br />
våre ordinære mannskaper og en del<br />
spesialmannskaper som vi hadde på<br />
øvelser her i Hammerfest. De fikk<br />
en introduksjon på hva slags anlegg<br />
Melkøya er. Hva må dere vite? Hvor<br />
skal dere være, og hvor skal dere ikke<br />
være? Det gjentar vi gang på gang på<br />
gang, for det er et spesielt anlegg å<br />
rykke ut til, understreker Aule.<br />
Ideen til Introduksjonsprogrammet<br />
for politiet fikk Krüger gjennom<br />
<strong>Samvirke</strong>forumet.<br />
– Fordelen med <strong>Samvirke</strong>forumet er<br />
at vi kan gjerne sette opp en agenda,<br />
men vi har også litt løs tale. Vi kan,<br />
som brannsjef Arne sier, være faglig<br />
enige og faglig uenige, og så finner vi<br />
løsninger som gagner alle. Vil nødetatene<br />
ha en introduksjon til Melkøya<br />
så lager vi selvsagt det. Politi og<br />
brannvesen har gitt tilbake til oss når<br />
de har vært med på øvelser hos oss,<br />
de har gitt oss gode tilbakemeldinger<br />
og sagt hvilke forventninger de har til<br />
oss som industrivern, sier Krüger.<br />
LANGSIKTIG PLANLEGGING<br />
FÅR ALLE MED<br />
Stasjonsleder for ambulansen ved<br />
Hammerfest sykehus, Finnmarkssykehuset,<br />
Jon Are Aslaksen, mener<br />
det kan være vanskelig å sette av<br />
tilstrekkelig tid til planlegging.<br />
– I spesielle hendelser er det lett å<br />
se hva behovet er og at vi må handle<br />
umiddelbart, men å planlegge fremover<br />
kan være vanskelig når det gjelder<br />
å sette av tid, penger og personell.<br />
Men når vi vet om at det er vårøvelser<br />
i 2023 hos Equinor med brann og<br />
politi, vil vi forsøke å planlegge for å<br />
være med på, sier Aslaksen.<br />
Han legger til at ambulansen har<br />
fordeler av å kjenne Equinor anlegget<br />
fordi det er komplekst. Han understreker<br />
at det er viktig for helse å<br />
være med i <strong>Samvirke</strong>forumet, og at<br />
han ønsker at ambulansen kan delta<br />
langt mer aktivt i forumet.<br />
Krüger mener de kan bli bedre på å<br />
samkjøre øvelser.<br />
– Vi kjører seks øvelser hver vår for<br />
hvert av skiftene. Hver øvelse varer<br />
litt over en halv dag. Det å informere<br />
om kommende aktiviteter er noe<br />
vi kan bruke forumet til. Kan vi øve<br />
sammen eller er det ting hos nødetatene<br />
som kan være interessante<br />
for oss hvis vi kan hekte oss på, sier<br />
Krüger.<br />
ØVELSER FOR ALLE<br />
Krüger sier <strong>Samvirke</strong>forumet diskuterer<br />
hva Equinor og nødetatene har<br />
planmessig behov å øve.<br />
– Når vi setter opp øvelser er det<br />
viktig at vi har mål som er relevant<br />
for alle. Har vi mål som er relevante<br />
for bare én aktør så er det lett å<br />
prioritere det bort, og tungt å være<br />
delaktige. Vi må se at dette er et mål<br />
som jevnt over treffer alle sammen,<br />
sier Krüger.<br />
Aule i politiet mener fordelen med<br />
forumet er å få presentert en plan for<br />
hva som skjer fremover hos de andre<br />
aktørene.<br />
– Vi har mange hendelsesstyrte oppdrag.<br />
Men med forumet får vi forutsetningene<br />
for å bake det inn i turnus<br />
slik at vi kan sette av tid til de seks<br />
øvelsene Equinor har hver vår, og<br />
sette av nok folk til å kunne håndtere<br />
eventuelt både øvelser og situasjoner<br />
som kan skje, sier Aule.<br />
20 21<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
Krüger informerer at han informerer<br />
om datoene for Equinors øvelser<br />
mange måneder i forveien til nødetatene<br />
i <strong>Samvirke</strong>forumet.<br />
– Øvelsene er fastsatt i skiftplanen.<br />
Straks skiftplanen vår for 2023 var<br />
vedtatt ga vi beskjed. Vi kan formidle<br />
dato for øvelsene allerede et år i<br />
forveien, sier Krüger.<br />
VIKTIGE FREDAGSVAFLER<br />
Det er viktig å få til dialog også på<br />
mannskapsnivå, ikke bare på ledernivå,<br />
presiserer Myrseth i brannvesenet.<br />
– <strong>Samvirke</strong>forumet er et lederforum,<br />
men vi har et annet forum<br />
der mannskapene treffes, og det er<br />
fredagsvafler. Ambulansesjåførene og<br />
politikonstablene som sitter på vakt<br />
kommer gjerne opp til oss på fredager<br />
og spiser vafler og drikker kaffe.<br />
Kollega Rune Ellingsen, varabrannsjef,<br />
og jeg er glad i vafler og jeg ser at<br />
den dialogen vi har fått til på mannskapsnivå<br />
med politiet og ambulansen<br />
er mye bedre på det uoffisielle<br />
plan. Det er utrolig lærerikt, og det er<br />
gratis, sier Myrseth.<br />
Aule forteller at politiet også stikker<br />
innom kontrollrommet på Melkøya,<br />
og at det er noe politiet setter enormt<br />
stor pris på. Krüger sier at hvis<br />
brannvesenet kommer på besøk tar<br />
de seg gjerne en tur ut i anlegget med<br />
skiftleder.<br />
– At de operative som skal møte oss<br />
på hendelser møter oss utenom hendelsene<br />
er gull verdt. Den relasjonsbyggingen<br />
er verdt så mye. Når de<br />
operative er innom «bare» for å hilse<br />
på, blir dette tatt meget godt imot hos<br />
oss, understreker Krüger.<br />
– Det er helt bevisst. Når vi får nye<br />
folk, skal de ut å treffe de andre<br />
nødetatene. Melkøya har vært veldig<br />
flinke til å legge til rette. Når du ser<br />
isolert på Melkøya så er det jo et stort<br />
og ruvende med stengte porter og<br />
du kommer ikke inn der. Men når<br />
terskelen for å komme inn der er så<br />
lav for oss, ja det er bare å kjøre ut dit<br />
når som helst. Hvem som helst av oss<br />
kan snakke med øverste myndighet<br />
som sitter i kontrollrommet, det gir<br />
en del signaler om at vi er veldig tett<br />
på hverandre, sier Aule.<br />
Han informerer om at innsatsledere<br />
og fagleder industrivern kan også<br />
være med i <strong>Samvirke</strong>forumet.<br />
STARTEN PÅ ET TOTAL-<br />
FORSVAR<br />
Kristoffersen mener flere kan hente<br />
inspirasjon fra Hammerfestsamarbeidet.<br />
– Kan Totalforsvarskommisjonen<br />
se til Hammerfest-samarbeidet og<br />
de horisontale linjene vi har skapt?<br />
Dette er jo starten på et godt totalforsvar.<br />
Vi kjenner hverandre og<br />
ressursene hver av oss har. Det er<br />
mye lettere når du skal planlegge for<br />
hendelser at du kjenner alle. Det er så<br />
mye lettere å ta en telefon og spørre,<br />
sier Kristoffersen.<br />
Kommunikasjon er grunnlaget for<br />
suksess, understreker Kristoffersen.<br />
– Det er betryggende å ha en god<br />
kommunikasjon, for har du det kan<br />
du bygge opp et samvirke, og da kan<br />
du vinne mye mer enn når du står<br />
alene, uttaler Kristoffersen.<br />
<strong>Samvirke</strong> handler om å gjøre hverandre<br />
gode. <strong>Samvirke</strong> handler om å<br />
utnytte ressursene på en forsvarlig,<br />
effektiv og hensiktsmessig måte.<br />
Denne byen har greid det. Hammerfest sentrum til høyre og Melkøya med Equinors anlegg til venstre.<br />
Foto Rino Engdal<br />
22 23<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
Vaffelfredag 25. november på brannstasjonen i Hammerfest. Alle tre nødetatene samlet rundt bordet.<br />
Foto Hammerfest brann- og redningstjeneste<br />
<strong>Samvirke</strong>forumet:<br />
Venstre side av bordet: Fra venstre: brannkonstabel Theo Ryland Melkevik, politikonstabel Mikael Nesse,<br />
politibetjent Helle Klokkervold, og brannkonstabel Jon Arvid Kåsereff. Høyre side av bordet: Fra venstre:<br />
Ambulansearbeider Sofia Elida Horn, ambulanselærling Per Yngve Vuolab, brannsjef Arne Myrseth,<br />
brannforebyggerlærling Michael F. Myrseth og litt av daglig leder for beredskapssamarbeidet IUA Gerd Isaksen<br />
I <strong>2022</strong> ble <strong>Samvirke</strong>forumet etablert som et resultat av det lokale samarbeidet.<br />
Kommune, nødetater og Equinor møter jevnlig og deler kunnskap og planer med hverandre.<br />
De fremmøtte i <strong>Samvirke</strong>forumet 21.10.<strong>2022</strong> var:<br />
INDUSTRIVERNETS<br />
BISTANDSPLIKT<br />
Krüger i Equinor trekker fram bistandsplikten<br />
som står i forskrift om<br />
industrivern.<br />
– Gjennom industrivernforskriften<br />
har vi har en bistandsplikt så sant<br />
det ikke går på bekostning av vår<br />
egen sikkerhet og beredskap. Vi har<br />
et samfunnsansvar og bidrar der vi<br />
kan. Det er helt avgjørende at vi i<br />
industrivernet kan risikopotensialet<br />
i anlegget til fingerspissene våre,<br />
og vet hvilke mengder energi som<br />
omgås. Det er ikke gitt at nødetatene<br />
kan dette, og da er det vår oppgave å<br />
spille nødetatene gode til å forstå det<br />
konsekvenspotensiale de står ovenfor,<br />
og har vi akseptabelt risikonivå<br />
når de skal gå i innsats, sier Krüger.<br />
Kommunikasjonsrådgiver ved<br />
Hammerfest LNG, Silje Grytbakk er<br />
stolt over samarbeidet de har fått til<br />
i Hammerfest.<br />
– Jeg blir oppriktig stolt av tonen<br />
som er mellom alle aktørene i<br />
gruppen. Måten vi diskuterer med<br />
hverandre i møtene våre, og måten vi<br />
samarbeider på. Jeg blir stolt av oss,<br />
av Equnior og samvirke vi har i lag,<br />
sier Grytbakk.<br />
Alle i gruppen anerkjenner at de har<br />
et gjensidig behov for hverandre, og<br />
de anerkjenner hverandres kompetanse.<br />
– Det er et felles ansvar vi har med<br />
beredskapen i kommunen, alle er<br />
villig til å strekke seg litt lenger. Vi<br />
må snakke med hverandre, med den<br />
kommunale beredskapsledelsen, med<br />
resten av nødetatene og industrivernet.<br />
Beredskap er lokalt, og da må<br />
vi gjøre vårt for at ressursene finner<br />
hverandre i Hammerfest, avslutter<br />
Aule i politiet. █<br />
ØYSTEIN KRÜGER<br />
Equinor Hammerfest<br />
LNG, beredskapsingeniør<br />
ARNE MYRSETH<br />
FRANK-RUNE ELLINGSEN<br />
Hammerfest brannog<br />
redningstjeneste,<br />
varabrannsjef<br />
ASGEIR AULE<br />
Equinor Hammerfest LNG, Melkøya<br />
Foto Helge Hansen/Equinor<br />
Hammerfest brannog<br />
redningstjeneste,<br />
brannsjef<br />
Hammerfest politistasjon,<br />
seksjonsleder<br />
SVEIN TORE<br />
JON ARE ASLAKSEN<br />
KRISTOFFERSEN<br />
Hammerfest kommune,<br />
beredskapskoordinator<br />
Hammerfest sykehus-<br />
Finnmarkssykehuset,<br />
stasjonsleder ambulanse<br />
24 25<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
Øvelse<br />
før feiring<br />
Industrivernet på Aker Solutions AS, Stord feiret med<br />
omfattende øvelse på dagen før de feiret 80 år med<br />
industrivern. Foto Leif Kristian Skutle/fotografskutle.no<br />
26 27<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
Hurra for<br />
80 år med innsats<br />
Industrivernet på Stord verft ble<br />
etablert i 1942 og er dermed et av de eldste,<br />
fortsatt aktive industrivern i Norge.<br />
Tekst Alf Strand, Aker Solutions AS, Stord<br />
Bilde Alf Strand, industrivernleder, Aker Solutions AS, Stord Foto Leif Kristian Skutle/fotografskutle.no<br />
Den 10. juni 1937 vedtok Stortinget<br />
lov om sivilt luftvern som ble starten<br />
på både sivilforsvar, industriluftvern,<br />
senere industrivern og Næringslivets<br />
sikkerhetsorganisasjon. Under andre<br />
verdenskrig påla myndighetene alle<br />
bedrifter med mer enn 50 ansatte å<br />
etablere egenbeskyttelse mot luftangrep<br />
i form av brannvern og<br />
sanitet. Etter krigen ønsket både<br />
myndighetene og industrien å<br />
opprettholde industrivernet, men<br />
fokus dreide etter hvert mer over mot<br />
egenbeskyttelse mot ulykker, både<br />
i form av forebygging (altså dagens<br />
HMS-arbeid) og beredskap.<br />
I et dokument fra 1960 kan vi lese at<br />
industrivernet ved Stord verft den<br />
gangen talte 174 personer. Personlig<br />
utstyr var armbind, hjelm og gassmaske.<br />
I tillegg hadde brannmannskapene<br />
brannøks, belte med krok<br />
og branntau. En god stund etter<br />
krigen var det vanlig å bruke gulmalte<br />
tyskerhjelmer. Til sammenligning har<br />
våre røykdykkere i dag full brannbekledning,<br />
støvler, brannhjelmer,<br />
hansker, luft-flasker og masker til en<br />
kostnad av cirka kr. 30 000 per sett.<br />
Industrivernet vårt har gjort uvurderlig<br />
innsats ved mange små og store<br />
ulykker ved bedriften gjennom 80 år.<br />
En av de største inntraff 6. mars 1975,<br />
da acetylenfabrikken som lå i bakken<br />
mellom Velferdsbygget og Bleikjehaugen<br />
eksploderte. Taket ble blåst<br />
vekk, mens veggene sto igjen slik det<br />
var ment. Industrivernet var raskt i<br />
innsats mot flammene, og sammen<br />
med Stord kommunale brannvesen<br />
klarte de å få kontroll over brannen<br />
etter halvannen time. I mellomtida<br />
ble alt personell på Bleikjehaugen<br />
sendt i tilfluktsrom, og alt personell<br />
i produksjon evakuert over til<br />
sikker sone på vestsiden av bedriften.<br />
Fylkessjukehuset på Stord ble<br />
alarmert og satte alle avdelinger i full<br />
beredskap for å ta imot mulig skadde.<br />
Jeg satt selv på Stord gymnas denne<br />
dagen og lurte på hvorfor det tordnet<br />
når det var vårsol og blå himmel.<br />
Utrolig nok kunne en konstatere at<br />
det ikke var personskader som følge<br />
av hendelsen.<br />
Alle som vokste opp på Bjelland<br />
på 60, 70, og 80-talet husker nok<br />
brannalarmen på verftet. Når tyfonalarmen<br />
gikk var det mange fedre<br />
som hev seg på sykkelen for å møte til<br />
innsats.<br />
I dag går alle alarmer ut via mobilnettet,<br />
som regel etter at alarm<br />
reaksjonslaget vårt har bekreftet at<br />
det er en reell hendelse.<br />
Industrivernet vårt er utstyrt til å<br />
håndtere det meste og bruker risikoanalyser<br />
aktivt for å identifisere<br />
mulige fare- eller ulykkeshendelser<br />
som vi så øver på. Øvelse er helt avgjørende<br />
for at vi skal kunne fungere<br />
optimalt når alarmen går. Øvelser<br />
avdekker svakheter som vi så kan<br />
diskutere for å finne ut hva vi bør<br />
forbedre til neste gang. En kan kanskje<br />
si at dersom alt fungerer perfekt<br />
på en øvelse, så er det en bortkastet<br />
øvelse. Det er ikke nødvendigvis helt<br />
sant, da det også handler om å terpe<br />
på rutiner helt til de sitter der de skal.<br />
Som et resultat av godt HMS-arbeid<br />
ved bedriften over mange år har vi<br />
nå mye sjeldnere alvorlige ulykker og<br />
personskader enn tidligere. Derimot<br />
ser vi tegn på at akutte sykdomstilfeller<br />
på jobb er økende, og gir derfor<br />
mannskapene opplæring og øvelse i<br />
å håndtere dette også. Industrivernet<br />
sin innsats har vært helt avgjørende<br />
ved flere tilfeller av akutt livstruende<br />
sykdom på bedriften. Det er mange<br />
som sier at den beste plassen å bli<br />
akutt syk på er på verftet – ja, kanskje<br />
utenom på sykehuset da?<br />
Gjennom mine ca. 15 år som industrivernleder<br />
har jeg tatt imot mye skryt.<br />
Dette er skryt som jeg håper jeg har<br />
klart å formidle videre til de som<br />
egentlig skulle ha den, nemlig dere<br />
som er mannskap ute i den skarpe<br />
enden. Jeg er stolt over den innsatsen<br />
dere legger ned, og det engasjementet<br />
dere viser for denne viktige jobben.<br />
Det er nok mange som skulle blitt<br />
nevnt, men jeg kommer ikke utenom<br />
Olav Inge Idsøe, som nå nyter<br />
pensjonistlivet etter 40 år i industrivernet,<br />
og fagleder brannvern<br />
Sveinung Danielsen og Anita<br />
Halstensen på førstehjelp. Disse<br />
ildsjelene skal ha mye av æren for at<br />
vi har et svært oppegående industrivern.<br />
Så sent som i forrige uke ble jeg er<br />
stolt over at 12-15 av dere i løpet av<br />
minutter hiver dere i bilene en sen<br />
høstkveld i et forferdelig drittvær, for<br />
å komme ned å ta seg av oljesøl og<br />
griseri som andre hadde stelt i stand.<br />
Takk for innsatsen!<br />
Denne talen holdt industrivernleder<br />
Alf Strand på industrivernets festmiddag<br />
november <strong>2022</strong> i anledning<br />
Aker Solutions AS, Stord sitt 80-<br />
årsjubileum.<br />
28 29<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
– Juvelen i sikkerhetsarbeidet<br />
Industrivernet pyntet til fest. 26 av 60 personer i industrivernet deltok på festmiddagen. Skiftordninger og sykdom hindret en<br />
del i å komme. Bare timer før var alle ikledd arbeidsklær, brannbekledning og deltok øvde på å søke etter skadde og utføre<br />
førstehjelp.<br />
Industrivernet på Stord fylte 80 år i november.<br />
Det ble feiret med øvelse på dagen og flott<br />
middag med taler på kvelden.<br />
Stemningen var skjerpet, men god<br />
på øvelsen som ble holdt i strålende<br />
solskinn. Scenario var krevende<br />
med flere skadde og omkomne. Etter<br />
øvelsen gikk industrivernet gjennom<br />
øvelsen i kantinen og industrivernet<br />
inviterte observatører fra Equinor og<br />
Næringslivets sikkerhetsorganisasjon<br />
(NSO) til å komme med tilbakemeldinger.<br />
På kvelden var det middag på<br />
Fitjar fjordhotell med underholdning<br />
av lokal revyhelt som bød på seg selv<br />
og fikk trimmet lattermusklene på<br />
industrivernet med følge.<br />
Tekst Elizabeth Kvie Lundevall, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon<br />
Foto Leif Kristian Skutle/fotografskutle.no<br />
– TRYGG PÅ AT VI ER GODE<br />
På ettermiddagsskiftet fikk industrivernet<br />
en reell hendelse å håndtere<br />
knyttet til et sykdomstilfelle. Under<br />
middagen kunne verftdirektør Arve<br />
Kleppe, meddele at tilstanden til den<br />
ansatte var stabil og hen var under<br />
behandling på Haukeland sykehus.<br />
– Det varmer at vi har et system og en<br />
samhandling med helsevesenet som<br />
gjør at det går så raskt å få ansatte til<br />
sykehuset om det er behov for det.<br />
I mine 32 år ved verftet har jeg sett<br />
industrivernet i aksjon mange ganger,<br />
og jeg er trygg på at vi er gode. Tusen<br />
takk, folkens, sa Kleppe og takket<br />
industrivernet for innsatsen med en<br />
reell hendelse, for god gjennomføring<br />
av øvelsen og for flotte 80 år med<br />
industrivern.<br />
– SER AT DERE LYKKES<br />
– Jeg fikk fulgt med på en spennende<br />
og godt gjennomført øvelse. Dere kan<br />
dette her! Men det er forbedringspunkter,<br />
og det er bra. Det skal alltid<br />
være noe å strekke seg etter. Det er<br />
med stolthet og ydmykhet at vi blir<br />
invitert med på et slik arrangement.<br />
Vi har en jobb både med å organisere<br />
og føre tilsyn. Det er ikke noe vits i å<br />
legge igjen et avvik for å være streng.<br />
Vi ønsker forbedring og at dere<br />
lykkes. Og det ser vi at dere gjør, sa<br />
Knut Oscar Gilje, direktør i Næringslivets<br />
sikkerhetsorganisasjon som var<br />
invitert til å være med på festen.<br />
GODE PÅ Å INKLUDERE NYE<br />
Gilje mente det er imponerende å<br />
tenke på at det har vært et fungerende<br />
industrivern siden 1942 på Stord.<br />
Industrivernets historie startet med<br />
luftvernet under krigen, for så å<br />
utvikle seg til både i Stord og resten<br />
av landet til å håndtere det som kan<br />
skje.<br />
Enkeltpersoner må engasjere seg for<br />
å få et industrivern til å virke over så<br />
lang tid, sa Gilje under festmiddagen.<br />
– Alderssammensetningen i industrivernet<br />
er en flott blanding av erfarne<br />
folk og dere greier å motivere, inspirere<br />
og få nye mennesker inn. Dere<br />
klarer å inkludere nye friske folk som<br />
skal greie disse beinharde kravene<br />
som det er å bli røykdykker, sa Gilje.<br />
LEDELSEN MÅ LEDE AN<br />
Det er mer enn bare entusiasme og<br />
engasjement som skal til for å lykkes<br />
med et godt industrivern, mente<br />
Gilje. Han pekte på ledelsen i virksomheten<br />
må lede an i arbeidet med<br />
å få en god beredskap.<br />
– Ledelsen må være med. Det ser vi<br />
også uten unntak når vi har tilsyn<br />
hos virksomhetene. Virksomhetene<br />
som lykkes har en ledelse som forstår<br />
behovet, ser hva et industrivern er<br />
verdt og bevilger penger og tid slik<br />
industrivernet får gjort jobben de<br />
skal. Det er mye penger som skal<br />
settes av til utstyr og det er mye tid<br />
som skal settes av til å øve. Jeg vil<br />
trekke frem Torstein Leth, HMS leder<br />
i Aker Solutions AS, Stord, som er i<br />
styret vårt. Han har gode folk som<br />
jobber systematisk over tid. Du retter<br />
oppmerksomheten på systematisk<br />
HMS-arbeid og kvalitet. Det er en<br />
utrolig god kobling opp mot industrivernet,<br />
mente Gilje.<br />
LIVSVIKTIG JOBB<br />
HMS leder i Aker Solutions AS, Stord,<br />
Torstein Leth, var full av lovord om<br />
industrivernet.<br />
– Det blir utført utrolig mye godt<br />
HMS-arbeid på dette verftet, og dere<br />
er juvelen i sikkerhetsarbeidet. Jeg<br />
tror ikke det er noe jeg snakker om<br />
med større stolthet enn industrivernet.<br />
Er det noen som går på jobb og<br />
som jeg vet er her for alle de andre,<br />
så er det dere. Jobben dere gjør er<br />
livsviktig i all mulig forstand. Det har<br />
dere bevist flere ganger, sa Leth.<br />
– Alvorlige ulykker skal ikke skje,<br />
men om det skjer, så er det så<br />
ubeskrivelig betryggende at det er<br />
nettopp dere som tar hånd om den,<br />
avsluttet Leth.<br />
30 31<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
Hverdagssamvirke<br />
gir godt<br />
krisesamvirke<br />
Industrivern i Kongsberg Teknologipark AS og nødetatene øver samvirke i oktober <strong>2022</strong>.<br />
Foto Fredrik Naumann/Felix Features<br />
32 33<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
Politi, helse, brannvesen<br />
og frivillige øver sammen,<br />
men evalueringer fra øvelser<br />
og hendelser viser at mye<br />
fortsatt gjenstår før vi har<br />
et godt samvirke.<br />
Tekst Elizabeth Kvie Lundevall, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon<br />
Bilde Bjørn Danielsen, Politihøgskolen Foto Politihøgskolen<br />
Foto Fredrik Naumann/Felix Features<br />
Under en kritisk hendelse er det avgjørende<br />
at beredskapsetatene snakker<br />
samme språk. Et prosjekt ledet av<br />
Politihøgskolen (PHS) skal legge til<br />
rette for bedre samvirke ved å utvikle<br />
og gjennomføre et felles utdanningsprogram<br />
for kriseledelse.<br />
– Det er snart ti år siden samvirke ble<br />
innført som prinsipp for beredskap,<br />
men fortsatt har vi mange eksempler<br />
på at vi i politiet og andre beredskapsetater<br />
ikke utnytter hverandres<br />
kompetanse og ressurser, sier Bjørn<br />
Danielsen. Han er prosjektleder for<br />
tverretatlige studier ved Politihøgskolen.<br />
En av årsakene kan være at vi<br />
vet for lite om hva de andre<br />
kan tilby. Rapportene etter 22. juli,<br />
skredet i Gjerdrum i 2020 og håndteringen<br />
av pandemien har avdekket<br />
behov for felles situasjonsforståelse<br />
og større kunnskap om hverandres<br />
kompetanse og kapasiteter. Krigen i<br />
Ukraina har i tillegg ført til at behovet<br />
for sivil beredskap og samvirke er<br />
blitt enda større, sier Danielsen.<br />
SAMVIRKE<br />
Danielsen leder prosjektet Felles<br />
etter- og videreutdanning for nødog<br />
beredskapsetatene. Prosjektet<br />
er ett av flere tiltak for å sikre bedre<br />
samvirke før, under og etter kritiske<br />
hendelser.<br />
– Før jul i 2021 var jeg på Beredskapskonferansen<br />
Innlandet. Der<br />
oppsummerte beredskapsdirektør<br />
Tone Vangen i Politidirektoratet og<br />
sjef for Heimevernet, Elisabeth<br />
Gifstad Michelsen, hvordan samarbeidet<br />
mellom politiet og Heimevernet<br />
har vært under pandemien,<br />
sier Danielsen.<br />
– Jeg ble veldig glad da jeg hørte<br />
hva Vangen sa om samvirke, at den<br />
viktigste forutsetningen for å lykkes<br />
i felles oppgaveløsning er at beredskapsaktørene<br />
har god kunnskap om<br />
hverandres roller og ansvar. Politiet<br />
må kjenne de andre aktørenes<br />
ansvar og oppgaver, og de andre<br />
aktørene må kjenne politiets<br />
ansvar og oppgaver. Dette er kjernen<br />
i vårt oppdrag, og du kan bytte<br />
ut «politi» med brann og redning,<br />
helse, forsvaret eller frivillige, sier<br />
Danielsen.<br />
BLI KJENT MED HVERANDRE<br />
Dersom man møtes for første gang<br />
på et skadested, er det avgjørende<br />
at man kommuniserer godt og ikke<br />
bruker tid på å forklare eller diskutere<br />
hva som er ansvaret til lokal<br />
redningsledelse, mener Danielsen.<br />
– Av egen erfaring vet jeg at de ulike<br />
etatene har god kompetanse og<br />
ressurser, men ofte er det manglende<br />
kunnskap om nettopp andres kompetanse<br />
og ressurser som fører til at<br />
vi ikke utnytter hverandre godt nok,<br />
understreker han.<br />
TOTALBEREDSKAPS-<br />
KOMMISJON OG ØKT SIVIL<br />
BEREDSKAP<br />
I januar <strong>2022</strong> opprettet regjeringen<br />
en totalberedskapskommisjon,<br />
ledet av tidligere forsvarssjef Harald<br />
34 35<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
– Noe av suksessen på Gjerdrum<br />
under skredet var at der kjente flere<br />
av innsatspersonellet hverandre godt.<br />
I evalueringen etter Gjerdrumskredet<br />
blir det påpekt at de sparte<br />
verdifull tid ved at mange av de som<br />
kom dit kjente hverandre fra før fordi<br />
brann, politi og helse på Romerike<br />
har faste samarbeidsmøter. De hadde<br />
øvd sammen. De kom seg raskt opp<br />
til stedet og kom i gang raskt også.<br />
POLITIET MÅ SØRGE FOR<br />
AKTIVE OPERATIVE<br />
LEDERFORUM<br />
– Det er ikke et krav, men vi ønsker<br />
fra vår side at hvert politidistrikt skal<br />
ha det som heter operative lederforum.<br />
Dette er et forum for de som<br />
har ledelsen på et skadested. Jeg<br />
mener det er særdeles viktig at politiets<br />
operative lederforum er aktive i<br />
hvert distrikt, sier Danielsen.<br />
Det skorter ikke på ressurser, men<br />
det skorter på at man ikke kjenner<br />
hverandre. Vi har veldig mye ressurser<br />
i Norge, men de er ikke organisert<br />
slik at de har en oversikt over hverandre.<br />
Ressursene må registreres for<br />
å vite om hverandre, og de må trene<br />
sammen og møte hverandre i hverdagen,<br />
mener Danielsen.<br />
Han legger til at det kunne vært<br />
nyttig å registrere industrivernet som<br />
en ressurs på politiets operasjonssentraler<br />
for å kunne spørre om bistand<br />
med hensyn til hendelser både<br />
i og utenfor virksomheten.<br />
– Både i kriser og etter en krise når<br />
vi evaluerer, skjer det samme.<br />
De samme spørsmålene stilles:<br />
Hvorfor gjorde du ikke slik og slik?<br />
Spør Danielsen.<br />
Vi hører om at redningsselskapet ikke<br />
blir varslet ved uhell til sjøs i noen<br />
tilfeller fordi politiet ikke varsler<br />
dem. Det er fordi det ikke er gode nok<br />
systemer mellom partene, mener han.<br />
– Politiets innsatsleder i regjeringskvartalet<br />
under 22. juli, Thor Langli,<br />
ble spurt om han fikk beredskapsplanen<br />
for Regjeringskvartalet i<br />
hånden da terrorangrepene skjedde.<br />
Han svarte nei det gjorde han ikke.<br />
Det var ikke nødvendig å lese planen.<br />
Den hadde han i hodet, for han hadde<br />
vært med på å lage den. Det er et godt<br />
eksempel på at vi må ha systemer i<br />
fredstid som kobler oss på hverandre<br />
der vi jobber sammen for å få til gode<br />
løsninger og strukturer som også fungerer<br />
i krisetider, sier Danielsen. █<br />
<strong>Samvirke</strong> skred Foto Forsvaret<br />
Sunde. De skal vurdere hvordan de<br />
samlede beredskapsressursene kan<br />
benyttes best mulig, og skal levere sin<br />
rapport juni 2023.<br />
– Dette er enda et utvalg som understøtter<br />
viktigheten av vårt arbeid<br />
for bedre kunnskap om hverandres<br />
ansvarsområde, sier Danielsen.<br />
VÆR NYSGJERRIG PÅ<br />
HVERANDRE<br />
– Vi må kjenne hverandre i hverdagen<br />
for å jobbe godt sammen i kriser.<br />
Nødetatene, kommunen, Sivilforsvaret<br />
og de frivillige som industrivernet<br />
må være nysgjerrige på hverandre,<br />
mener Danielsen.<br />
Han mener Norge har nok ressurser<br />
til å håndtere det tenkelige. Utfordringen<br />
er at ressursene ikke finner<br />
hverandre.<br />
BRUKSANVISNING MÅ LAGES<br />
– Etter 22. juli ble samvirkeprinsippet<br />
nedfelt som det fjerde<br />
beredskapsprinsippet. 22. juli<br />
kommisjonen skrev i evalueringen<br />
at samvirke må styrkes, altså involvering<br />
av flere aktører. Men selv<br />
om samvirkeprinsippet ble innført<br />
med en stortingsmelding følger det<br />
ingen bruksanvisning med, ingen<br />
implementeringsplan. Spørsmålet<br />
er hvordan skal så et godt samvirke<br />
etableres? sier Danielsen.<br />
Han mener arbeidet med samvirke<br />
gjerne overlates til ildsjeler. Så fort<br />
ildsjelene forsvinner, forsvinner også<br />
arbeidet med å bli kjent med hverandre.<br />
Danielsen sier nødetatene må<br />
undervises langt mer i hva et samvirke<br />
er, og gode eksempler må trekkes<br />
frem som kan inspirere og fungere<br />
som en mal for et godt samvirke.<br />
SAMVIRKEFORUMET<br />
I HAMMERFEST<br />
Danielsen trekker frem arbeidet med<br />
å fremme samvirke i Hammerfest<br />
som et godt stykke arbeid.<br />
– Jeg kjenner godt til arbeidet<br />
politiet, brann og industrien gjør<br />
i Hammerfest. <strong>Samvirke</strong>forumet i<br />
Hammerfest kan nok langt på vei<br />
brukes som en mal på godt samvirke,<br />
sier Danielsen.<br />
Han trekker også frem andre miljøer<br />
som jobber godt med å få til et godt<br />
samvirke og kan inspirere.<br />
– Det er flott at akademia er på ballen<br />
med Universitet i Nord som arbeider<br />
med å forske på samvirke. Finnmark<br />
og Nordland politidistrikt har samlokaliserte<br />
operasjonssentraler for<br />
alle tre nødetater, og det planlegges<br />
å etablere det i Agder i 2023. En del<br />
andre har samlokalisert brann og<br />
politi. SAMLOK Nord jobber virkelig<br />
for å bli et samvirkesenter for nødetatene.<br />
Og rådmannen i Bodø<br />
arbeider godt med å knytte kontakter<br />
mellom nødetater, kommune og<br />
industrien og bruker sin stemme for å<br />
fremme samvirke, sier Danielsen.<br />
AT HJELPEN KOMMER<br />
ER DET VIKTIGSTE<br />
I en krise er ikke folk opptatt av hvem<br />
som kommer, men at det kommer<br />
kvalifisert hjelp, understreker<br />
Danielsen. Nødetater, industrivern,<br />
kommune og frivillige må vite hvilken<br />
kunnskap, materielle ressurser og<br />
antall personer alle kan stille med.<br />
Politihøgskolen planlegger oppstart av<br />
tre utdanninger – industrivernet oppfordres til<br />
å søke på innsatslederutdanning<br />
Politihøgskolen i flere år jobbet<br />
med å lage studier som skal<br />
fremme samvirke. Politihøgskolen<br />
skal samle studenter fra fem<br />
etater, industrivern og andre<br />
frivillige organisasjoner.<br />
Eierne i prosjektet er Direktoratet<br />
for samfunnssikkerhet og beredskap,<br />
Helsedirektoratet, Politidirektoratet,<br />
Tekst Elizabeth Kvie Lundevall, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon<br />
Forsvarets høgskole og Politihøgskolen.<br />
Hovedredningssentralen er og<br />
med.<br />
– Primært er 60 prosent av plassene<br />
forbeholdt primæraktørene underlagt<br />
Politidirektoratet, Direktoratet for<br />
samfunnssikkerhet og beredskap,<br />
Helsedirektoratet og Forsvaret. 20<br />
prosent frivillige ressurser og 20<br />
prosent andre aktuelle som industrivern.<br />
Industrivernet er så absolutt en<br />
gruppe vi ønsker skal søke, sier Bjørn<br />
Danielsen, prosjektleder for tverretatlige<br />
studier ved Politihøgskolen.<br />
Han sier studiene er skreddersydd<br />
for at travle voksne mennesker med<br />
overkommelige 7,5 vekttall. Kursene<br />
legges opp til et deltidsstudium slik<br />
36 37<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
– Det har lenge vært et ønske fra flere<br />
nødetater å få etablert felles utdanning<br />
for innsatsledere<br />
Bjørn Danielsen<br />
at det skal kunne kombineres med en<br />
fulltidsjobb.<br />
– Lager vi kursene på 20 vekttall<br />
mener vi at vi ikke får tak i de vi<br />
ønsker å ha på nettopp disse videreutdanningskursene,<br />
sier Danielsen.<br />
Han legger til at Politihøgskolen<br />
jobber med å tilby enda flere kurs<br />
som skal fremme samvirke.<br />
SENTER FOR VIDERE-<br />
UTDANNING FOR SAMVIRKE<br />
– Med disse kursene ønsker Politihøgskolen<br />
å være senteret i Norge<br />
for videreutdanning for samvirke.<br />
<strong>Samvirke</strong> er så viktig for politiet at vi<br />
må jobbe for å bedre grobunnen for<br />
dette. Ved å åpne opp og lage studier<br />
for flere enn politiet vil vi at mange<br />
ulike grupper treffer hverandre på<br />
studiene og blir kjent med hverandre.<br />
Kanskje treffes de også i felt under<br />
innsats etter å ha studert sammen på<br />
Politihøgskolen? Sier Danielsen.<br />
Det første studiet som ble godkjent<br />
av Politihøgskolen ble lyst ut høsten<br />
<strong>2022</strong> og har oppstart i januar 2023.<br />
Kurset heter «Felles utdanning i<br />
undervisning, trening og øvelse<br />
innen samvirke for nød- og<br />
beredskapsaktørene». Kursbeskrivelsen<br />
er som følger; «I denne<br />
utdanningen vil du lære om hvordan<br />
du gjennom undervisning, trening og<br />
øvelse kan fremme samvirke mellom<br />
nød- og beredskapsaktørene. (…)<br />
Utdanningen skal bidra til samvirke<br />
mellom nød- og beredskapsaktørene,<br />
støtte opp under enhetlig praksis<br />
av høy kvalitet, bidra til nettverksbygging<br />
og legge til rette for effektiv<br />
utnyttelse av samfunnets samlede<br />
ressurser under krisehåndtering».<br />
Emnet «Krisekommunikasjon»<br />
vil være aktuelt for alle som har en<br />
beredskapsfunksjon i de aktuelle<br />
etatene og blant de frivillige. Studiet<br />
skal være felles for innsatspersonell<br />
og andre som har leder- eller stabsfunksjoner,<br />
og de som i det daglige<br />
jobber med kommunikasjon. Dette er<br />
de som jobber tett sammen når det er<br />
kriser og større hendelser. De fleste<br />
utdanninger er i dag rettet enten mot<br />
kommunikasjonsmedarbeidere eller<br />
beredskaps-/innsatspersonell. Dette<br />
kurset lyses ut starten av 2023.<br />
Det tredje emnet som planlegges er<br />
Felles utdanning i samvirkeledelse»<br />
som vil sette søkelys på<br />
innsatsleders samhandling<br />
– Det har lenge vært et ønske<br />
fra flere nødetater å få etablert<br />
felles utdanning for innsatsledere,<br />
og det er noe vi virkelig ser frem<br />
til å kunne tilby, sier Danielsen.<br />
Kurset vil være klart også primo 2023<br />
å søke på.<br />
– Vi ønsker med det studiet å heve<br />
samvirkekompetansen i distriktene<br />
ved å tilføre instruktørkompetanse<br />
fra alle nød- og beredskapsetater.<br />
Jeg mener innsatslederutdanningen<br />
er mest aktuell for industrivernet,<br />
understreker Danielsen.<br />
VIDEREUTDANNINGER<br />
STYRKER TOTALBERED-<br />
SKAPEN<br />
Det kommer snart en ny to-årig<br />
Fagskoleutdanning for brann- og<br />
redning i Tjeldsund. I tillegg er det<br />
flere høgskoler og universitet som<br />
tilbyr videreutdanning innen samvirke<br />
og beredskap, informerer<br />
Danielsen.<br />
– Vi ser det er mange fra politiet og<br />
andre nødetater som videreutdanner<br />
seg og går på høyskoler og universitet<br />
i hele landet, og det er positivt.<br />
Samtidig avdekker det et behov, og vi<br />
mener det er bra å lage en møteplass<br />
på Politihøgskolen der vi kan bruke<br />
erfaring fra egne mannskap som står<br />
i akutte hendelser i hverdagen. Det<br />
gjelder også for de andre etatene og<br />
de frivillige som industrivernet, sier<br />
Danielsen.<br />
Interessen for Politihøgskolens<br />
etter- og videreutdanninger er stor.<br />
I studieåret 2020/2021 var det rundt<br />
9500 søknader til 65 ulike utdanninger,<br />
som er søkerrekord. Til sammen<br />
3881 studenter fikk studieplass. Årlig<br />
gjennomføres to hovedopptak. █<br />
Glade prisvinnere av innovasjonsprisen. Fra venstre: Leder i RAKOS, Thomas Lindner, prosjektleder for Oppfølging av<br />
førstehjelpere i RAKOS, Anna Marie Øvstebø og seniorforsker RAKOS og fagrådsleder i Sammen redder vi liv, Conrad Bjørshol.<br />
Innovasjonspris til «Oppfølging<br />
av førstehjelpere»<br />
Regionalt akuttmedisinsk kompetansesenter<br />
(RAKOS) ble tildelt årets innovasjonspris<br />
under Helse Vest sin forskningskonferanse<br />
på Solstrand i november.<br />
Prosjektet til RAKOS går under navnet «Oppfølging<br />
av førstehjelpere». Det store engasjementet<br />
kombinert med målrettet innsats rettet mot<br />
personer som ofte gjør avgjørende innsats i akutte<br />
situasjoner, er bakgrunnen for prisen. RAKOS<br />
er først i verden ute med tiltak for systematisk<br />
oppfølging av førstehjelpere.<br />
Tekst Karoline K. Åbyholm, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon<br />
Foto Silje Katrine Robinson, Helse Vest<br />
– De som har tatt et samfunnsansvar ved å hjelpe<br />
andre, de hjelper vi nå, sa leder i RAKOS Thomas<br />
Lindner i forbindelse med prisoverrekkelsen.<br />
RAKOS har utviklet et opplegg som møter førstehjelpere<br />
etter en alvorlig hendelse. Gjennom samtaler<br />
med erfarne helsearbeidere og oppfølging<br />
av hendelsen, blir det satt ord på det de har gått<br />
gjennom. For hjelpere i førstelinje kan en traumatisk<br />
opplevelse sitte lenge i. Foreløpige studier<br />
viser at oppfølgingen er nyttig. Førstehjelpere<br />
opplever en stor reduksjon av traumeopplevelser<br />
seks måneder etter en alvorlig hendelse.<br />
38 39<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
Hva skjer når du ringer AMK<br />
Industrivernet øver minimum to ganger i året, ofte mer. Mange av disse øvelsene er førstehjelpseller<br />
varslingsøvelse. Ved å vise hvordan en samtale blir mottatt hos 113, også kalt akuttmedisinsk<br />
kommunikasjonssentral (AMK ), kan industrivernpersonell øve på å gi en strukturert<br />
tilbakemelding til AMK operatør og dermed være tryggere i rollen. Øvelse gir mestring og ro,<br />
noe som er viktig i en stressende situasjon som det kan være når en må ringe til 113.<br />
NORSK INDEKS FOR MEDISINSK NØDHJELP (NIMN)<br />
NIMN er et verktøy for beslutningsstøtte<br />
som benyttes av AMK<br />
personellet. Dette verktøyet gir<br />
retningslinjer for en systematisk<br />
utspørring av innringer, for å sikre<br />
en riktig og rask akuttmedisinsk<br />
respons og bruk av riktig type<br />
ressurser (vaktlege, ambulanse,<br />
legehelikopter, akutthjelper)<br />
Kilde: Nasjonal kompetansetjeneste<br />
for prehospital akuttmedisin<br />
(NAKOS)<br />
Nytt beredskapsforum<br />
i Lier og Tranby<br />
Tekst Karoline K. Åbyholm, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon<br />
Bilde Morten Pettersen, Aker Solutions AS, Tranby<br />
Foto Aker Solutions AS<br />
Industrivernleder ved Aker Solutions AS i<br />
Tranby Morten Pettersen har etablert<br />
beredskapsforum i Lier.<br />
Morten Pettersen ønsket å bruke sine erfaringer<br />
og engasjement etter mange år som industrivernleder<br />
ved Aker Solutions i Tranby like utenfor<br />
Drammen.<br />
– Jeg etablerte et beredskapsforum for å engasjere<br />
andre til det viktige beredskapsarbeidet. Hva<br />
bør og skal vi vite om våre naboer i forhold til<br />
miljø og sikkerhetsarbeid, storulykkeforskrift og<br />
samordning? Jeg ønsket også å se på dette i lys av<br />
kommunens beredskap og krav om samordning,<br />
sier Pettersen.<br />
Beredskapsforumet hadde sitt første møte 10. mai<br />
i år og hadde et påfølgende møte 6. september.<br />
– På møtene var 10-12 lokale bedrifter fra Tranby<br />
og Lierskogen til stede for å diskutere beredskap<br />
og dele erfaringer med hverandre. Vi ønsket å<br />
dele suksesskriterier for å inspirere og skape engasjement<br />
og forståelse for beredskap på en enkel<br />
og praktisk måte. Vi ønsker også å ha temadager<br />
med representanter fra Næringslivets sikkerhetsorganisasjon,<br />
Direktoratet for samfunnssikkerhet<br />
og beredskap, nød- og beredskapsetatene og<br />
Sivilforsvaret, sier Pettersen.<br />
På Industrivernkonferansen <strong>2022</strong> delte han hvor<br />
enkelt det er å lykkes med små og enkle forutsettinger<br />
for beredskapsarbeidet. Man kommer langt<br />
med forankring i handlingsplan og rammer for<br />
gjennomføring, mener han.<br />
– Vi har lykkes med beredskapsforumet vårt<br />
fordi det er et behov blant små og mellomstore<br />
bedrifter for å få inspirasjon og forståelse. Da kan<br />
et slikt forum være god praktisk drahjelp, sier<br />
Pettersen.<br />
Han mener det er viktig å lære om beredskap fra<br />
andre, og det gir Industrivernkonferansen en<br />
gyllen mulighet til. Der deler industrivernledere<br />
og andre beredskapsaktører av erfaringer fra<br />
faktiske hendelser.<br />
40 41<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
Møteinnkalling<br />
– Industrivernlederforum<br />
SLIK KAN<br />
DET GJØRES<br />
Under er et eksempel på<br />
møteinnkalling fra industrivern-<br />
lederforumet for Trøndelags-<br />
nettverket til inspirasjon:<br />
Tid: Mandag 05.12.<strong>2022</strong><br />
Kl. 14:00-20.00<br />
Sted: Lillestrøm<br />
Del erfaringer og<br />
kunnskap<br />
Industrivernleder Steinar Moe i Nortura<br />
Malvik sier konserndirektør Lisbeth Svendsen<br />
oppfordrer til at industrivernet i Norturas<br />
søsterbedrifter praktiserer en delingskultur.<br />
Tekst Elizabeth Kvie Lundevall, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon<br />
Bilde Steinar Moe, Nortura Malvik<br />
Foto Karoline K. Åbyholm, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon<br />
Sak Tid Tema Ansv.<br />
1 14:00-14:10 10 min Velkommen + kaffe i koppen Steinar<br />
2 14:10-14:40 30 min Presentasjon av deltakerne -<br />
Hver enkelt presenterer sin hjertesak<br />
3 14:40-15:00 20 min Forventninger til bedriftens industrivern? Lisbeth<br />
4 15:00-15:30 30 min Praktisk planverk for industrivern Øystein<br />
5 15:30-15:45 15 min Påfyll av kaffe og beinstrekk Alle<br />
6 15:45-16:15 30 min Team Alert - Varslingssystem John Anders/Per Christian Lund<br />
7 16:15-16:45 30 min Evakueringsøvelse på Nortura Steinkjer John Anders/Thor Åge<br />
8 16:45-17:15 30 min Ivledere - Hjertesaker! Alle<br />
9 17:15-17:45 30 min Dimensjonering av industrivernet NSO<br />
10 17:45-18:00 10 min Påfyll av kaffe og beinstrekk Alle<br />
– Trøndelagsforumet for industrivern<br />
som startet i 2009, har ikke<br />
hatt mye aktivitet og kontakt mellom<br />
medlemmene i 2021 og <strong>2022</strong>, med<br />
unntak av Tine Heimdal, Tine Tunga,<br />
Nortura Steinkjer og Nortura Malvik.<br />
De fleste industrivernlederne fra de<br />
andre bedriftene har vært ganske fraværende.<br />
Det skyldes nok ikke bare<br />
problemer gjennom koronaperioden,<br />
men at det har vært utskiftninger<br />
av ildsjeler blant annet, sier Steinar<br />
Moe, industrivernleder ved Nortura<br />
Malvik.<br />
De fire virksomhetene som har holdt<br />
kontakten avholdt et forummøte<br />
5. desember dagen før Industrivernkonferansen<br />
<strong>2022</strong>. Etter ønske fra<br />
medlemmene i forumet holdt juridisk<br />
fagsjef Inger Hanne Bye i Næringslivets<br />
sikkerhetsorganisasjon et<br />
faglig innlegg om dimensjonering av<br />
industrivern.<br />
Moe legger til at han ønsker nye<br />
industrivernledere velkommen<br />
til nettverket. Det er nyttig å dele<br />
erfaringer og kunnskap understreker<br />
han.<br />
KONSERNDIREKTØREN<br />
MOTIVERER TIL SAMARBEID<br />
– Konserndirektør i Nortura Produksjon,<br />
Lisbeth Svendsen (Svendsen<br />
har også vært mangeårig styreleder<br />
i NSO, jour.anm.), har jo vært pådriver<br />
innen Nortura for å løfte våre<br />
egne industrivern. Hun oppfordrer<br />
oss til å møtes i forum, sier Moe.<br />
Han legger til at John Anders Lillemark<br />
ved Nortura Steinkjer og han<br />
har fått medansvar for å skape mer<br />
interesse, engasjement og dele kunnskap<br />
innen Norturas industrivern.<br />
– Det betyr jo også at vi får mindre<br />
tid til å drifte Trøndelagsforumet.<br />
Men uansett skal både John Anders<br />
og jeg gjøre et forsøk for å kartlegge<br />
interessen blant medlemmene til å<br />
gjøre en innsats for å holde liv i<br />
forumet videre, uttaler Moe.<br />
11 18:00-18:30 30 min Ivledere – Hjertesaker fortsetter! Alle<br />
12 18:30-18:40 10 min Koordinasjonsøvelse - iv (OBBO) Alle<br />
13 18:40-19:10 30 min Ivledere - Hjertesaker fortsetter! Alle<br />
14 19:10-19:30 20 min Utrykning til øvelse!<br />
Slik gjør vi det på Nortura Malvik<br />
15 19:30-20:00 30 min Oppsummering og spørsmål på tampen! Alle<br />
16 21:00-23:00 120 min Pizza på Peppes Alle<br />
Deltakere:<br />
Møteleder: John Anders/Steinar<br />
Referent: Magne Yngvar<br />
42 43<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
Industrivernets førstehjelpere frakter pasient til samleplass for skadde.<br />
Politi, brann og helse<br />
Fullskalaøvelse<br />
på Nortura Steinkjer<br />
Nortura Steinkjer arrangerte fullskalaøvelse med<br />
nødetatene brann, politi og ambulanse 16. november <strong>2022</strong>.<br />
Tekst Elizabeth Kvie Lundevall, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon<br />
Foto Steinar Moe, Nortura Malvik<br />
Øvelsen hadde elementer som full<br />
evakuering av alle ansatte, samt<br />
ammoniakklekkasje og skadde<br />
personer.<br />
Steinar Moe, industrivernleder i<br />
Nortura Malvik og nestkommanderende<br />
industrivernleder Einar Alseth<br />
i Nortura Malvik var til stede på<br />
øvelsen som observatører.<br />
– Nettopp fordi vi har forumssamarbeidet<br />
får vi til å delta på hverandres<br />
øvelser. Forumets medlemmer oppfordres<br />
til å delta som faglige<br />
observatører på hverandres øvelser<br />
og være med og evaluere og bidra<br />
til forbedring. Vi bytter på å være til<br />
stede hos hverandre. Det er lærerikt,<br />
nyttig og øker trivselen å være<br />
sammen, sier Steinar Moe.<br />
Brannvesenets<br />
og virksomhetens<br />
røykdykkere på<br />
taket av bedriften<br />
for å stoppe gasslekkasjen,<br />
samt<br />
hente ned skadde<br />
personer.<br />
44 45<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
Lærerikt og kjekt<br />
å komme sammen<br />
Osterøy-nettverket var første nettverket<br />
ut i <strong>2022</strong> med møte. Deltakerne sa det var både<br />
godt og nyttig å treffes igjen for faglig prat.<br />
Tekst Elizabeth Kvie Lundevall, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon<br />
Bilde Jon Anders Kleppe, Lerøy Fossen AS Foto Privat<br />
Bilde F.v: Geir Hernes, Frode Birkeland, Stian Bognøy (teknisk sjef), Frank Indrebø, Jon Anders Kleppe (industrivernleder) Jarle Edvardsdal<br />
(fagleder industrivern) Robert Eikeland (lagleder førstehjelp. Foto Privat<br />
Osterøy-bedriftene K Lerøy metallindustri<br />
AS, Lerøy Fossen AS, Tysse<br />
Mek Verksted AS, Mjøs Metallvarefabrikk<br />
AS og Gunnebo Anja Infustri<br />
AS holdt nettverksmøte for industrivernet<br />
i mars. Nettverket treffes én<br />
gang i året hos en av medlemsbedriftene<br />
og årets møte ble arrangert hos<br />
K Lerøy Fossen AS.<br />
– Det var 2,5 år siden sist vi hadde<br />
nettverksmøte. Vi var 17 personer<br />
inklusive Næringslivets sikkerhetsorganisasjon<br />
med Iren Strømstad<br />
som besøkte oss og orienterte om<br />
forskriften, sier Jon Anders Kleppe<br />
industrivernleder ved Lerøy Fossen<br />
AS som arrangerte årets møte. Neste<br />
møte blir våren 2023 hos K Lerøy<br />
Metallindustri AS.<br />
På agendaen stod øvelser som<br />
evakueringsøvelser, beredskapsøvelser<br />
med slangeutlegg, utstyr,<br />
avvikssystem, risikoanalyse, risikoplaner<br />
og cyberangrep.<br />
– Alle kom med noe de delte med<br />
nettverket. Det er interessant å høre<br />
hvordan andre gjør det. Det er særlig<br />
det med øvelser som er spennende å<br />
høre om og hvordan vi kan endre på<br />
hvordan vi øver, sier Kleppe.<br />
Kleppe sier at nettverksmedlemmene<br />
holder kontakt utenom møtene.<br />
Selv om vi har kontakt ellers i året vil<br />
jeg på det absolutt sterkeste anbefale<br />
andre å holde et nettverksmøte en<br />
gang imellom. Det er lærerikt å se og<br />
høre hvordan andre virksomheter<br />
gjør det, sier Kleppe.<br />
Uken før nettverket holdt K Lerøy<br />
Fossen AS øvelse. Kleppe forteller<br />
at før øvelsene lages det øvelsesplan<br />
med utfordringer som må løses.<br />
Scenario for øvelsene kan være brann<br />
på tørrlager eller en funksjonsøvelse<br />
som for eksempel slangeutlegg og<br />
-tilkobling.<br />
Nettverksmøtet bestod av følgende deltakere:<br />
• Lerøy Fossen AS representert med Jon Anders<br />
Kleppe og Jarle Edvardsdal<br />
• Gunnebo Anja Industrier AS (thecrosbygroup)<br />
ved Audun Seilen, Stig Andre Rønnestad og<br />
Jonny Hanstvedt.<br />
• Mjøs Metallvarefabrikk AS ved Øystein Øvsthus<br />
og Steinar Stand Hansen<br />
• Tysse Mek Verksted AS ved Tormod<br />
Ingebrigtsen og Frank Ove Risholm<br />
• K Lerøy Metallindustri AS ved Andre Pedersen,<br />
Morten Lone Kallekleiv, Yngve Reigstad Nadija<br />
Gjelsvik Tysse, Roy Angelskår Mjelde og Emil<br />
Farrison Hartveit<br />
• Næringslivets sikkerhetsorganisasjon ved Iren<br />
Strømstad<br />
46 47<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
Finn ditt nettverk<br />
Industrivernledere samler seg i nettverk.<br />
Næringslivets sikkerhetsorganisasjon gir deg<br />
oversikten over ditt nærmeste nettverk.<br />
Tekst Elizabeth Kvie Lundevall, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon<br />
Foto iStock<br />
– Utfordringer kan ofte løses bedre hvis det er flere som samarbeider. NSO har i mange år<br />
snakket varmt om nettverk og oppfordret til lokale/regionale møteplasser for industrivern.<br />
Derfor har vi oppdatert nettverksoversikten. Mangler ditt nettverk, eller blir du<br />
inspirert og starter et i eget område – gi oss beskjed. NSO kommer gjerne<br />
innom nettverksmøter for å orientere om endringer eller for å snakke<br />
om temaer dere ønsker informasjon om. Ikke minst vil vi høre hva<br />
dere tenker om regelverket og våre tilsyn.<br />
Knut Oscar Gilje, direktør i Næringslivets sikkerhetsorganisasjon.<br />
Beredskapsforum i Lier og<br />
Tranby. Industrivernleder ved<br />
Aker Solutions i Tranby Morten<br />
Pettersen har etablert forumet<br />
og arrangerte første møte<br />
høsten <strong>2022</strong>.<br />
Trøndelagsforumet for<br />
industrivern. Steinar Moe,<br />
industrivernleder ved Nortura,<br />
Malvik deler på lederjobben for<br />
forumet sammen med John<br />
Anders Lillemark ved Nortura<br />
Steinkjer.<br />
Industrivernnettverk for<br />
Øygarden. Industrivernnettverk<br />
for Øygarden. Leder Daniel<br />
Ayala Høydal, industrivernleder<br />
ved Coast Center Base AS .<br />
Nettverket er aktive og har to til<br />
tre møter i året. Nettverket består<br />
i dag av ni industriforetak av<br />
totalt elleve industrivernpliktige<br />
i kommunen. Industrivernleder<br />
Morten Hovland Sande hos<br />
Norsk Gjenvinning AS inviterte til<br />
møte høsten <strong>2022</strong>. Det har blitt<br />
tradisjon for nettverket å møtes<br />
på Industrivernkonferansen, for<br />
årets siste møte og få med seg<br />
faglig påfyll og utvide nettverket.<br />
Franzefoss Gjenvinning AS AVD<br />
Eide og Fjord Processing AS er<br />
virksomheter som nylig har blitt<br />
industrivernpliktige.<br />
– Jeg har invitert dem inn i<br />
nettverket og til å bli med<br />
på Industrivernkonferansen<br />
fremover, sier Daniel Ayala<br />
Høydal.<br />
Industrivernnettverket i<br />
Osterøy Lerøy Fossen AS,<br />
K Lerøy Metallindustri AS, Tysse<br />
Mek Verksted AS, Gunnebo<br />
Anja Industrier AS og Mjøs<br />
Metallvarefabrikk AS er sammen<br />
i nettverket. Jon Anders Kleppe<br />
industrivernleder ved Lerøy<br />
Fossen AS arrangerte møtet i<br />
<strong>2022</strong>.<br />
– Det pleier å være et møte i<br />
året. Stafettpinnen ligger nå<br />
hos K Lerøy Metallindustri<br />
AS. Industrivernleder Andre<br />
A Pedersen kaller nok inn til<br />
neste møte i løpet av 2023, sier<br />
Kleppe.<br />
Industrivernnettverkene i<br />
Risavika i Rogaland. Gro Døhl,<br />
industrivernleder i Norsea Group<br />
planlegger å innkalle til et møte<br />
på nyåret i 2023.<br />
Industrivernnettverk<br />
Troms, fra Skjervøy i nord<br />
til Grovfjord i sør. Leder er<br />
Harald Brenna industrivernleder<br />
ved Nortura Målselv og<br />
nestkommanderende Geir<br />
Nergård industrivernleder ved<br />
Finnfjord AS<br />
Industrivernnettverk<br />
Trøndelag i Rørosregionen.<br />
Kjell Thore Magnussen<br />
industrivernleder ved Røros Dører<br />
og Vinduer AS leder nettverket<br />
og kaller inn før jul <strong>2022</strong>.<br />
Industrivernnettverket i<br />
Bømlo. Silje Kathrine Alvsvåg,<br />
som ledet nettverket tidligere, har<br />
gått over til en annen stilingen i<br />
samme selskap, nå som Group<br />
Compliance Manager i Bremnes<br />
Seashore AS.<br />
– Det er viktig å holde liv i<br />
nettverket. Nå håper jeg at noen<br />
andre kan invitere, oppfordrer<br />
Alvsvåg.<br />
Industrivernlederforum<br />
Buskerud. Det finnes ikke<br />
noe aktivt nettverk for tiden.<br />
Industrivernpliktige virksomheter<br />
i Buskerudregionen kan gjerne<br />
med støtte fra Næringslivets<br />
sikkerhetsorganisasjon reetablere<br />
nettverket.<br />
Industrivernnettverket i<br />
Vestland, Nordfjord. Kjell Aske,<br />
tidligere industrivernleder ved<br />
Mona Vekst, innkalte til den siste<br />
samlingen. Det er uklart hvem<br />
som kaller inn til neste møte.<br />
48 49<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
Er brukerne<br />
fornøyd med<br />
Nødnett?<br />
I samarbeid<br />
med Politidirektoratet<br />
og Helsedirektoratet<br />
gjennomfører Direktoratet<br />
av samfunnssikkerhet og<br />
beredskap en landsdekkende<br />
brukerundersøkelse av Nødnett.<br />
Tekst Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap<br />
Foto Fredrik Naumann/Felix Features<br />
Pågående livstruende vold<br />
øvelse (PLIVO) i oktober <strong>2022</strong><br />
med industrivernet i Kongsberg<br />
Teknologipark AS og nødetatene.<br />
Direktoratet av samfunnssikkerhet og beredskap (DSB)<br />
vil gjerne også ha innspill på fremtidige behov for nødkommunikasjon.<br />
DSB er opptatt av at fremtidens<br />
løsninger følger teknologiutviklingen, imøtekommer et<br />
trusselbilde i stadig endring og styrker den sivile beredskapen.<br />
DSB jobber samtidig med å sikre at eksisterende<br />
nødnett kan driftes helt frem til en ny løsning for nød- og<br />
beredskapskommunikasjon er på plass.<br />
Nødnett er det nasjonale, digitale radiosambandet for<br />
nød- og beredskapsaktører i Norge. Nødnett er et eget,<br />
separat mobilnett med en landsdekkende infrastruktur og<br />
tilbyr sikker kommunikasjon når det gjelder.<br />
SKAL KARTLEGGE NYE BEHOV<br />
DSB gjennomfører jevnlig brukerevaluering for å kartlegge<br />
hvordan Nødnett oppleves blant de som bruker<br />
tjenestene. Dette gjenspeiles også i oppdrag i DSB sitt<br />
tildelingsbrev fra Justis og Beredskapsdepartementet.<br />
Målene med brukerundersøkelsene er å få tilbakemeldinger<br />
fra brukere av Nødnett for å kartlegge forbedringspotensial<br />
og synliggjøre de positive effektene av Nødnett.<br />
Det er ingen spesielle hendelser som har utløst brukerevalueringen<br />
i <strong>2022</strong>. Dekning og kapasitet i Nødnett er<br />
som før og oppetiden ligger jevnt høyt på 99,95%.<br />
Årets brukerundersøkelse har inkludert noen spørsmål<br />
om behovet for nye tjenester. Nødnett er basert på TETRA<br />
-teknologi som etter hvert vil bli faset ut. Ny teknologi vil<br />
gi mulighet for å få levert nye tjenester på sikre plattformer.<br />
DSB ser derfor behovet for å begynne og kartlegge<br />
behovene hos de som bruker Nødnett i dag. Spørsmålene<br />
om nye tjenester er åpne slik at brukeren kan fylle inn<br />
selv.<br />
DSB har gjennomført brukerevaluering av Nødnett<br />
i 2015, 2017, 2019 og nå i <strong>2022</strong>.<br />
De tidligere evalueringene kan<br />
lastes ned her:<br />
2015:<br />
https://www.nodnett.no/bibliotek/<br />
brukerundersokelse-2015/<br />
2017:<br />
https://www.nodnett.no/bibliotek/<br />
brukerundersokelse-2017/<br />
2019:<br />
https://www.nodnett.no/bibliotek/<br />
brukerevaluering-2019/<br />
Den siste undersøkelsen vil publiseres<br />
når rapporten er klar.<br />
NØDNETT-<br />
BRUKERUNDERSØKELSE <strong>2022</strong><br />
Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB) ønsker å nå alle<br />
som er brukere av Nødnett i Norge. Undersøkelsen er anonym og tar fra<br />
tre til fem minutter. Den kan besvares her eller ved å scanne QR-koden:<br />
Skann denne QR-koden for å gi tilbakemelding<br />
dersom din organisasjon bruker Nødnett.<br />
50 51<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
VELKOMMEN<br />
Christian<br />
Lindgaard Sundfær<br />
Ny rådgiver i Næringslivets<br />
sikkerhetsorganisasjon.<br />
Tekst og foto Karoline K. Åbyholm, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon<br />
Christian Lindgaard Sundfær har begynt som rådgiver<br />
i Næringslivets sikkerhetsorganisasjon hvor han blant annet<br />
skal ha ansvar for tilsyn og oppfølging av virksomheter.<br />
Han kommer fra stillingen som operasjonssjef i ZioT<br />
Solutions AS.<br />
– Når skal vi sende inn<br />
industrivernrapporten?<br />
I januar 2023 er det to datoer som er spesielt viktige<br />
å huske på dersom du er industrivernleder.<br />
Tekst Karoline K. Åbyholm, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon<br />
Foto Christin Hume/Unsplash<br />
Tidligere har Christian blant annet jobbet som beredskapsleder i Oslo<br />
kommune, bydel Søndre Nordstrand og som site manager for Statoil/<br />
Equinor. Han har en master i risikostyring og samfunnssikkerhet og<br />
en bachelor i beredskap og krisehåndtering. Temaet for bacheloroppgaven<br />
hans var industrivern.<br />
– Min introduksjon til NSO var under bachelorprogrammet hvor<br />
Knut Oscar (Gilje, direktør i NSO, jour.anm.) holdt et inspirerende<br />
innlegg om NSOs rolle og industrivernet som ledet til at jeg skrev om<br />
forsterket industrivern på bacheloroppgaven. Da jeg kom over en<br />
stillingsutlysning som rådgiver i NSO anså jeg det som naturlig å søke<br />
og var heldig nok til å få tilbud om jobb, sier Christian.<br />
Han ser fram til å jobbe med og støtte industrivernpliktige<br />
irksomheter.<br />
– Å få jobbe med NSOs samfunnsviktige oppdrag og støtte industrivernpliktige<br />
virksomheter i deres arbeid med å sikre sine verdier<br />
motiverer meg. Jeg gleder meg til å veilede og motivere virksomheter<br />
deres arbeid på bakgrunn av min erfaring, og at jeg ser frem til å lære<br />
av virksomhetene, sier Christian.<br />
Når vi skriver et nytt år på kalenderen<br />
er det mye som må huskes<br />
på – også for industrivernledere.<br />
Da kommer faktura for industrivernavgiften<br />
i tillegg til at industrivernrapporten<br />
skal sendes inn.<br />
5. JANUAR:<br />
INDUSTRIVERNAVGIFTEN<br />
Avgiften blir sendt fra Næringslivets<br />
sikkerhetsorganisasjon tirsdag 5.<br />
januar og har 30 dagers forfall. Du<br />
kan lese mer om avgiftsgrunnlaget<br />
for industrivern på NSOs nettsider:<br />
nso.no<br />
Avgiftssatsene for 2023 blir ikke<br />
endret fra satsene for <strong>2022</strong>. Det<br />
gjelder både satsen for grunnleggende<br />
og forsterket industirvern.<br />
Spørsmål om avgiften kan<br />
sendes til avgift@nso.no<br />
20. JANUAR:<br />
INDUSTRIVERNRAPPORTEN<br />
Industrivernrapporten for <strong>2022</strong><br />
sendes 20. januar. Dere har da 14<br />
dager på å sende svaret. Alt av opplysninger<br />
fra industrivernåret <strong>2022</strong><br />
rapporteres via tilsendt lenke som<br />
kommer i egen e-post. Det tar ikke<br />
mange minuttene å svare på spørsmålene<br />
og levere rapporten.<br />
Spørsmål om industrivernrapporten<br />
kan sendes til<br />
industrivern@nso.no<br />
Avgift<br />
FORSKRIFT OM INDUSTRIVERN<br />
§ 19. AVGIFT<br />
Industrivernpliktig virksomhet<br />
skal betale en årlig avgift til<br />
dekning av utgifter som Næringslivets<br />
sikkerhetsorganisasjon har<br />
med å organisere og føre tilsyn med<br />
industrivernet. Avgiften kan differensieres<br />
etter virksomhetenes risiko.<br />
INDUSTRIVERNRAPPORT<br />
Industrivernets årlige «egenmelding».<br />
Her skal det verifisere at kontaktinformasjonen<br />
NSO har på virksomheten,<br />
daglig leder og industrivernleder<br />
er korrekt. I tillegg ønsker NSO tall<br />
på antall innsatser industrivernet har<br />
blitt utkalt til i fjor.<br />
52 53<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
NSOs kurs<br />
Næringslivets sikkerhetsorganisasjon tilbyr<br />
tilpassede kurs for industrivernet.<br />
For påmelding, oppdaterte kursdatoer og mer informasjon, se våre nettsider: www.nso.no<br />
Industrivernforskriften<br />
Industrivernleder skal ha kvalifikasjoner til å organisere, dimensjonere og drifte<br />
industrivernet. Industrivernleder og eventuelt nestleder, men også andre med<br />
oppgaver i virksomhetens HMS-arbeid og beredskap, kan skaffe seg grunnleggende<br />
kvalifikasjoner gjennom kurset «Industrivernforskriften – forstå kravene».<br />
SIMKAT ®<br />
SIMKAT® er et praktisk rettet kurs som gir kompetanse til å organisere<br />
en redningsstab, trening i å organisere og lede innsatsen på et skadested<br />
øvelse i samspill mellom skadested og redningsstab. Kurset er lagt opp slik<br />
at deltakerne får mye trening i å samhandle med nødetatene.<br />
DATO TID STED<br />
DATO TID STED<br />
8.–9. februar 2023<br />
Kl. 09:00-17:00 dag 1<br />
Kl. 08:30-15:00 dag 2<br />
Thon Hotel Maritim,<br />
Stavanger<br />
21.–23. mars 2023 Hele dagen Thon Hotell Vettre, Asker<br />
18.–20. april 2023 Hele dagen Thon Hotell Vettre, Asker<br />
8.–9. mars 2023<br />
Kl. 09:00-17:00 dag 1<br />
Kl. 08:30-15:00 dag 2<br />
Thon Hotel Arena,<br />
Lillestrøm<br />
17.–19. oktober 2023 Hele dagen Thon Hotell Vettre, Asker<br />
14.–16. november 2023 Hele dagen Thon Hotell Vettre, Asker<br />
28.–29. mars 2023<br />
9.–10. mai 2023<br />
Kl. 09:00-17:00 dag 1<br />
Kl. 08:30-15:00 dag 2<br />
Kl. 09:00-17:00 dag 1<br />
Kl. 08:30-15:00 dag 2<br />
Hotel Norge By Scandic,<br />
Bergen<br />
Thon Hotel Arena,<br />
Lillestrøm<br />
Ta kontakt med Næringslivets sikkerhetsorganisasjon om du har spørsmål om kursene<br />
våre på telefon: 90 10 03 33 eller epost: kurs@nso.no<br />
www.nso.no<br />
13.–14. juni 2023<br />
Kl. 09:00-17:00 dag 1<br />
Kl. 08:30-15:00 dag 2<br />
Scandic Nidelven,<br />
Trondheim<br />
6.–7. september 2023<br />
Kl. 09:00-17:00 dag 1<br />
Kl. 08:30-15:00 dag 2<br />
Thon Hotel Maritim,<br />
Stavanger<br />
24.–25. oktober 2023<br />
Kl. 09:00-17:00 dag 1<br />
Kl. 08:30-15:00 dag 2<br />
Thon Hotel Arena,<br />
Lillestrøm<br />
21.–22. november 2023<br />
Kl. 09:00-17:00 dag 1<br />
Kl. 08:30-15:00 dag 2<br />
Hotel Norge By Scandic,<br />
Bergen<br />
54 55<br />
<strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong> <strong>Sikkerhet</strong> 04/<strong>2022</strong>
Opplæring, rådgivning og<br />
utstyr til ditt industrivern<br />
Industrivernet er bedriftens førsteinnsats<br />
når det oppstår en uønsket hendelse<br />
på en arbeidsplass. Riktig mobilisering,<br />
tiltak og kommunikasjon med nødetater<br />
kan være avgjørende for utfallet.<br />
Trygg Kurs har levert rådgivning<br />
og opplæring til industrivernpliktige<br />
bedrifter i over 15 år og har derfor bred<br />
erfaring fra mange virksomheter innen<br />
forskjellige sektorer. I tillegg kan vi<br />
gjennom tryggbutikken.no levere det<br />
utstyret som ditt industrivern trenger.<br />
VI HJELPER DITT INDUSTRIVERN MED<br />
• Industrivern grunnopplæring<br />
• Forsterket opplæring<br />
• Kurs for fagleder industrivern<br />
• Skreddersydde øvelser<br />
• Bedriftsintern opplæring<br />
• R å dg i v ning<br />
• Brann- og førstehjelpsutstyr<br />
• Utstyr for fallsikring, redning og<br />
evakuering<br />
Ta kontakt<br />
for opplæring,<br />
rådgivning og<br />
utstyr til ditt<br />
industrivern!<br />
Ønsker du mer info om hvordan<br />
vi kan hjelpe industrivernet i din bedrift?<br />
Ta kontakt med oss på telefon 21 54 40 10<br />
eller på e-post kundesenter@tryggkurs.no<br />
tryggkurs.no