Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
VERN OM LIVET<br />
<strong>Nr</strong>. 3 <strong>2021</strong><br />
Den store<br />
abortdebatten … 9<br />
Partienes syn<br />
på Menneskeverds<br />
kjernesaker … 10<br />
Veien inn til<br />
døvblinde Kaja … 14<br />
– DET UFØDTE BARNETS LIV<br />
ER MER TRUET ENN NOENSINNE<br />
JORUNN LOSSIUS (KRF) VIL VÆRE EN STEMME FOR DE STEMMELØSE
VERN OM LIVET<br />
Medlemsblad utgitt av Menneskeverd<br />
<strong>Nr</strong>. 3 <strong>2021</strong><br />
Generalsekretær og ansvarlig redaktør:<br />
Morten Dahle Stærk<br />
morten@menneskeverd.no<br />
Redaktør:<br />
Susanne Ward Ådlandsvik<br />
susanne@menneskeverd.no<br />
Adresse:<br />
Storgaten 10 b, 0155 Oslo<br />
22 34 09 00<br />
post@menneskeverd.no<br />
www.menneskeverd.no<br />
Layout: Miriam Sæter<br />
Forsidefoto: Thomas Leikvoll<br />
Gaver til Menneskeverd:<br />
3000.15.51228<br />
Menneskeverds styre:<br />
Marit Ecklo Brevik, styreleder<br />
Jens Espeland, nestleder<br />
Ragnhild Helena Aadland Høen<br />
Anne-Grethe Akselsen<br />
Elisabeth Husabø<br />
Magnus Killingland<br />
Frida Andersen<br />
Håkon Sigland (1. vara)<br />
Rådgivende utvalg:<br />
Faglig etisk utvalg og markedsutvalg<br />
MENNESKEVERDET<br />
PÅ VÅR VAKT<br />
Hva er et godt samfunn å leve i? I et land bygget på demokratiske<br />
tradisjoner og med stadig færre som har opplevd<br />
fremmed okkupasjon, tar vi friheten som en selvfølge. Vi er i<br />
Norge heldigvis enige om at også svake grupper skal ha rettsvern og grunnleggende<br />
rettigheter. Målet er et samfunn som er godt for alle, ikke bare for de som er friske,<br />
har god økonomi eller fast jobb.<br />
Denne verdimessige grunnmuren har vi all grunn til å være takknemlige for og<br />
fortsette å bygge videre på.<br />
Det vi tar som en selvfølge, kan være et gode, men det kan også være tegn på blindsoner<br />
der grunnleggende rettigheter er i fare eller ikke er til stede. En av grunnene<br />
til at menneskeverdet er mer utsatt ved livets yttergrenser, er at menneskene det<br />
gjelder, ikke er synlige for oss. Barnet i mors mage eller den døende som ikke får<br />
riktig behandling, er vanligvis ikke førstesidestoff. Da må vi gi stemme og kraft til<br />
disse historiene slik at de blir hørt – slik at menneskeverdet synliggjøres.<br />
I den kommende stortingsperioden står viktige verdier på spill. Potensielle lovendringer<br />
som kan svekke menneskets rettsvern i vårt samfunn i generasjoner.<br />
Jeg trodde ikke at jeg skulle oppleve at partier forsøker å overgå hverandre for å<br />
ytterligere svekke fosterets rettigheter. Menneskeverds oppgave er å hele tiden<br />
minne om at livet har en prinsipiell ukrenkelig verdi. Denne verdigheten er til<br />
stede i unnfangelsesøyeblikket og følger oss hele livsløpet gjennom til naturlig død.<br />
INNHOLD<br />
9 DEN STORE<br />
ABORTDEBATTEN<br />
10 DETTE MENER PARTIENE OM<br />
MENNESKEVERDS KJERNESAKER<br />
14 VEIEN INN TIL KAJA<br />
18 GJESTESKRIBENT<br />
KATHRINE T. SKJERDAL<br />
19 AKTUELT<br />
4EN ABORT VIL ALLTID<br />
HANDLE OM TO LIV<br />
Opplag: 9.000<br />
Trykkeri: Østfold Trykkeri<br />
Medlem av<br />
Innsamlingskontrollen<br />
Menneskeverd er en livsvernorganisasjon og<br />
jobber for å fremme livsrett, likeverd og<br />
livshjelp. Vi vil synliggjøre verdien av ethvert<br />
menneskeliv: Fra før vi er født, ved nedsatt<br />
funksjonsevne og ved livets avslutning.<br />
Menneskeverd har tre hovedroller: Vi vil gjennom<br />
aktiv formidling bygge kunnskap og holdninger,<br />
og motivere til innsats for menneskeverdet. Vi<br />
vil være et kompetansesenter for dem som søker<br />
informasjon om våre temaer. Vi vil være en aktør<br />
som skaper politiske resultater.<br />
Menneskeverd bygger sitt arbeid både på<br />
det kristne menneskesynet og på Lejeuneerklæringen,<br />
som begge sier at alle menneskeliv<br />
er like mye verdt.<br />
Synspunkt som kommer til uttrykk i <strong>Vern</strong> om<br />
livets artikler og reportasjer, står for forfatterens/<br />
intervjuobjektets egen regning. Menneskeverds<br />
meninger kommer til uttrykk gjennom lederen<br />
og kommentarer skrevet av personer i Menneskeverds<br />
stab.<br />
Høsten 2020 gikk en viktig dissens under radaren i norsk presse: SV og FrP ønsket å<br />
utrede innføring av aktiv dødshjelp i Norge. De samme partiene, sammen med Ap,<br />
innførte i fjor unødvendig fosterdiagnostikk som alminnelig svangerskapsomsorg<br />
i Norge. Ordninger som med stor sannsynlighet vil føre til atskillig flere avbrutte<br />
svangerskap ved for eksempel Downs syndrom. Nå står slaget om innretningen<br />
på ordningene og fortløpende bruk av nye teknologier for å identifisere mer eller<br />
mindre alvorlige diagnoser.<br />
Menneskeverdet og likeverd for alle kan aldri tas for gitt. Disse verdiene må tilkjempes<br />
i hver generasjon. Akkurat nå er det vi som står vakt!<br />
P.S. Så sant det ikke skjer vesentlige endringer i rådene fra myndighetene, vil vi dele<br />
ut Livsvernprisen fredag 22. oktober. Les mer på side 19.<br />
Morten Dahle Stærk<br />
Generalsekretær<br />
MENNESKEVERDS STAB<br />
Kristin Rudstaden<br />
Informasjonsansvarlig<br />
Susanne Ward Ådlandsvik<br />
Informasjonskonsulent<br />
Ingrid Vatnar Eikje<br />
Prosjektleder<br />
Mirjam Dorthea Berg<br />
Prosjektmedarbeider<br />
<strong>Vern</strong> om livet arbeider etter Vær Varsomplakatens<br />
regler for god presseskikk.<br />
ISSN: 0333-158X<br />
Bjarne Fevang<br />
Administrasjonsleder<br />
Anne Kari Sorknes<br />
Administrasjonssekretær<br />
Maria Victoria K. Aanje<br />
Rådgiver<br />
Sara Marie Grimstad<br />
Undervisningsansvarlig<br />
Fredrik Høst Hansen<br />
Undervisningskonsulent
4 5<br />
– Det ufødte barnets<br />
liv er mer truet enn<br />
noensinne. Vi må heve<br />
røsten på en respektfull<br />
måte og være<br />
en stemme for det<br />
stemmeløse livet, sier<br />
Jorunn Elisabet<br />
Gleditsch Lossius,<br />
stortingsrepresentant<br />
for KrF fra Agder.<br />
TEKST SUSANNE WARD ÅDLANDSVIK<br />
FOTO THOMAS LEIKVOLL<br />
EN STEMME FOR DET<br />
STEMMELØSE LIVET
6 7<br />
FOTO PRIVAT<br />
Da Jorunn Lossius var gravid med<br />
minstemann for 14 år siden,<br />
hadde hun, i likhet med mange<br />
andre gravide, en god kul på magen i<br />
uke 22. Hun hadde kjent tegn til liv i<br />
flere uker, hadde gitt barnet navn, og<br />
hun og mannen både snakket og sang<br />
til den lille i magen. De hadde lært av<br />
jordmor at han nå var stor nok til både<br />
å kunne høre og kjenne igjen stemmene<br />
deres.<br />
Hun ble både rystet og sjokkert da SV<br />
på vårens landsmøte vedtok å utvide<br />
abortgrensen til uke 22. Så rystet at<br />
hun lette fram et bilde av seg selv i uke<br />
22 av svangerskapet og postet det på<br />
Facebook-siden sin med spørsmålet:<br />
Hvor er respekten for det ufødte liv<br />
– skrevet med store bokstaver.<br />
I slutten av april postet Jorunn Lossius et bilde<br />
av magen sin i uke 22 av svangerskapet, med<br />
overskriften: Hvor er respekten for det ufødte liv?<br />
Innlegget ble delt av 1500 personer.<br />
Helt feil vei å gå<br />
Vi møter Jorunn Lossius utenfor<br />
Stortinget en solfylt augustdag og tar<br />
turen ned til Aker Brygge, hvor vi finner<br />
en fredfull benk ved sjøkanten. Det er<br />
bare en drøy måned til valget, men<br />
Lossius har hvilepuls og snakker mer<br />
enn gjerne om en av sine hjertesaker:<br />
Fosterets rettsvern.<br />
– Utvidelse av dagens abortgrense til<br />
over halvveis inn i svangerskapet,<br />
er helt feil vei å gå med tanke på den<br />
kunnskapen vi har i dag om barnet i<br />
mors liv. Vi vet at barnet i magen allerede<br />
på et tidlig stadium er en svært<br />
avansert skapning, og et enkelt søk på<br />
nett viser oss de mest fantastiske bilder<br />
av et barn i uke 22. Vi redder liv stadig<br />
tidligere, vi redder liv i uke 23 – i noen<br />
land redder de barn i uke 21, og det<br />
betyr at grensen for når man redder liv<br />
og grensen for når man kan abortere<br />
et barn, vil krysse hverandre. I ett rom<br />
gjør vi alt vi kan for å redde et for tidlig<br />
født barn, og i rommet ved siden av lar<br />
vi et annet barn som er like mange uker<br />
gammelt, dø. Helsepersonell etterlyser<br />
sterkere vern av barnet i magen, og en<br />
fersk undersøkelse viser at halvparten<br />
av norske jordmødre ønsker å bruke<br />
reservasjonsretten dersom abortgrensen<br />
utvides til uke 22, sier hun.<br />
Bildet Lossius postet på Facebook i slutten<br />
av april, fikk stor oppmerksomhet.<br />
Innlegget ble delt 1500 ganger og ble<br />
ett av Norges mest delte i løpet av et<br />
par dager.<br />
– Jeg visste jo da jeg la ut bildet, at det<br />
kunne få reaksjoner, men jeg hadde<br />
ingen anelse om at det skulle eksplodere<br />
på den måten det gjorde. Det var<br />
både overveldende og fint. Jeg satte<br />
stor pris på at såpass mange tok mot til<br />
seg og valgte å fronte sitt standpunkt.<br />
Abortsaken er ett av de mest sensitive<br />
spørsmålene du kan mene noe om, så<br />
det gjorde inntrykk at så mange valgte<br />
å bruke sin personlige Facebook-side til<br />
å dele innlegget. Så fikk jeg selvfølgelig<br />
mange negative reaksjoner også. Folk<br />
som skrev at jeg var helt forkastelig og<br />
ikke tenker på mine medsøstre.<br />
Hun forstår at det kan bli sårt og at<br />
mange kan føle seg tråkket på ved et<br />
sånt innlegg.<br />
– Det har jeg dyp respekt for. Av erfaring<br />
vet jeg at jeg aldri har følt meg så sårbar<br />
i livet som i forbindelse med graviditet,<br />
fødsel og spontanabort – jeg har hatt<br />
to spontanaborter i uke 16 og 14. Det<br />
har vært heftige runder både mentalt<br />
og fysisk. Jeg har stor respekt for at<br />
kvinner er på sitt mest sårbare i de situasjonene.<br />
Samtidig kan ikke frykten for<br />
å støte lamme oss. Det er så viktig at vi<br />
står opp for det stemmeløse livet. Sånn<br />
som det er i dag, har barnet i magen et<br />
gradvis økende rettsvern fra uke 12. For<br />
meg er det helt absurd at vi i <strong>2021</strong> velger<br />
å svekke det vernet, og at man vil frata<br />
barnet i magen alt rettsvern fram til<br />
over halvveis i svangerskapet.<br />
Danser eller musikal-artist<br />
Som liten hadde Jorunn Lossius ingen<br />
planer om å gå inn i politikken. Hun<br />
drømte om å bli musikal-artist eller<br />
danser fordi hun elsker god stemning.<br />
Politikk forbandt hun med det motsatte.<br />
– Det var helt utenkelig å bli politiker,<br />
for jeg trodde det var en veldig kranglete<br />
jobb med mye dårlig stemning og<br />
bekymring. Jeg kunne aldri ha gjettet at<br />
det ble veien å gå for meg, smiler hun.<br />
– Men er det ikke mye krangling i<br />
poltikken?<br />
– På dette nivået er folk profesjonelle og<br />
saklige, og det er en selvfølge at vi har<br />
ulike meninger. Vi kan stå i en opphetet<br />
debatt i salen, men etterpå møtes vi på<br />
komitérommet hvor vi ler og skjenker<br />
kaffe til hverandre og har det hyggelig.<br />
Jeg opplever at det er et utrolig godt<br />
samhold på Stortinget mellom representantene<br />
og på tvers av partigrensene.<br />
For min del har livet som politiker vært<br />
noe helt annet enn det jeg trodde. Det<br />
har vært utrolig givende og spennende.<br />
– Vi vet at en rød-grønn regjering etter valget betyr en abort-liberalisering, sier Jorunn Lossius, som har<br />
vært KrF-representant på Stortinget i to og et halvt år.<br />
– Hva med politikerhets, hvordan takler<br />
du det?<br />
– Det meste preller av, men det er ikke<br />
hyggelig å vite at det er noen som kjenner<br />
et hat mot meg på grunn av det<br />
jeg står for. Og det er synd at frykt for<br />
reaksjoner blir en sperre for mange,<br />
spesielt kvinner, mot å engasjere seg<br />
i politikken. Hvis vi ikke finner gode<br />
måter å møte dette på, er det på sikt et<br />
demokratisk problem.<br />
– Har du noen konkete råd for å takle<br />
det?<br />
– Å lufte det med noen kan være lurt.<br />
Å høre andre si at «Det bryr vi oss ikke<br />
om. Det er så langt ut på vidda at det<br />
bare ler vi av.» Det å snakke med noen<br />
er en styrke i møte med det meste av<br />
utfordringer i livet, og når du deler<br />
det som er vanskelig, så får det ikke så<br />
sterkt tak på deg.<br />
Står opp for det ufødte liv<br />
– Har du noen politiske forbilder?<br />
– I forbindelse med den saken vi snakker<br />
om nå, så er det Kjell Ingolf Ropstad,<br />
min egen partileder, som er forbildet<br />
mitt. Han har stått fjellstøtt i disse<br />
spørsmålene. Jeg er veldig stolt over å<br />
ha en partileder som står opp for det<br />
ufødte liv og andre verdispørsmål selv<br />
om det åpenbart har en pris. Det er<br />
nok av folk som ønsker å misforstå og<br />
som ønsker å sette merkelapper. Men<br />
allikevel har han valgt å stå i det, og for<br />
en lang periode har vi fremelsket det<br />
frie livet uten barn. Det kan være slitsomt<br />
og kaotisk å ha familie, men det<br />
er mye fint med familielivet også. Så<br />
handler det også om praktiske og økonomiske<br />
støtteordninger. Vi vet jo at en av<br />
grunnene til at mange kvinner velger å<br />
ta abort i dag, er at de ikke ser seg råd til<br />
å forsørge et barn. Da handler det mye<br />
om engangsstønaden, som er viktig for<br />
KrF. Nå har vi tredoblet den siden 2013,<br />
og den er nå på over 90 000 kroner. Hvis<br />
en står uten tilknytning til arbeidslivet<br />
eller ikke har opptjent rettigheter til<br />
foreldrepenger, så er det vanskelig å se<br />
for seg at man kan greie det økonomisk.<br />
Særlig hvis man er alene.<br />
Etisk refleksjon<br />
Lossius mener også at vi som samfunn<br />
må legge bedre til rette for å kombinere<br />
arbeidsliv og familieliv.<br />
– I tillegg må vi unngå at kvinner – og<br />
menn – som har valgt å være hjemme<br />
med barn i perioder, opplever at de blir<br />
forbigått i arbeidslivet.<br />
Hun nevner at KrF har fått på plass<br />
studiestipend for dem som får barn<br />
i studietiden, kontantstøtte, ordningen<br />
«Familie for første gang», som<br />
tilbyr nybakte foreldre en fadder som<br />
kommer hjem til dem en gang i uka, og<br />
at de stadig jobber for en rausere og<br />
mer fleksibel permisjonsordning.<br />
– Vi er opptatt av at foreldre skal få<br />
velge hvordan de vil organisere livet<br />
sitt med barn. Så vil arbeidet med å<br />
VI STÅR FORAN DET VIKTIGSTE VALGET PÅ<br />
MANGE TIÅR NÅR DET GJELDER SPØRSMÅLET<br />
OM FOSTERETS RETTSVERN.<br />
meg er han en god og varm person og<br />
leder med et ektefølt engasjement, et<br />
engasjement jeg deler.<br />
– Hvordan kan vi legge bedre til rette<br />
for å ta imot barn i samfunnet, slik at<br />
det blir færre som velger abort?<br />
– Som familiepolitiker har jeg mange<br />
tanker om dette. Først og fremst brenner<br />
jeg for at vi framsnakker familielivet. I<br />
redusere aborttallene også handle om<br />
gratis og langtidsvirkende prevensjon<br />
og seksualundervisning. Vi har en egen<br />
handlingsplan mot uønskede graviditeter<br />
med en rekke tiltak, og det har<br />
vært gledelig å se at antall aborter har<br />
gått ned de siste årene. Det nytter, og<br />
vi må fortsette å jobbe. Det er viktig at<br />
ungdom gis mulighet til etisk refleksjon<br />
rundt det som handler om<br />
menneskeverd og når et liv får
8 9<br />
verdi. Vi må skape et rom hvor de kan<br />
gjøre seg opp tanker og meninger om<br />
dette før de står i en situasjon der de<br />
brått blir satt på valg, sier hun.<br />
– Kampen for menneskeverdet er KrFs<br />
viktigste sak. På hvilke måter kan vi<br />
styrke menneskeverdet i samfunnet<br />
vårt?<br />
– Det viktigste på agendaen nå, er at<br />
vi står opp mot endringer i samfunnet<br />
som vi vet vil svekke menneskeverdet,<br />
enten det er liberalisering i bioteknologi,<br />
spørsmål om aktiv dødshjelp<br />
eller abortliberalisering. Vi står<br />
foran det viktigste valget på mange<br />
tiår når det gjelder spørsmålet om<br />
fosterets rettsvern. Der er jeg frimodig,<br />
men det er på vegne av en veldig<br />
viktig sak. Folk må være bevisste på at<br />
vi står overfor et verdivalg. Å forhindre<br />
at denne type liberaliseringer<br />
skjer, er viktige kamper. Men det er<br />
mye i samfunnet som handler om<br />
menneskeverd. Mange grupper blir<br />
diskriminert på ulike måter. Selv har<br />
– Det som gir meg «guts» til å kjempe for de<br />
sakene jeg løfter fram i stortingssalen, selv om<br />
jeg sjelden har flertallet i ryggen, er vissheten om<br />
at det er viktig at mindretallets synspunkter blir<br />
løftet frem, sier Jorunn Lossius.<br />
ABORTSAKEN ER ETT AV DE MEST SENSITIVE<br />
SPØRSMÅLENE DU KAN MENE NOE OM, SÅ DET<br />
GJORDE INNTRYKK AT SÅ MANGE VALGTE<br />
Å BRUKE SIN PERSONLIGE FACEBOOK-SIDE<br />
TIL Å DELE INNLEGGET.<br />
jeg et stort hjerte for mennesker med<br />
funksjonsnedsettelser, og jeg tror det<br />
er den gruppen som opplever mest<br />
diskriminering i hverdagen. Vi må<br />
virkelig løfte deres behov og levekår i<br />
større grad, slik at de kan leve de frie<br />
livene som de ønsker seg og ha de<br />
samme mulighetene som alle andre.<br />
Mindretallets synspunkter<br />
– Hvor henter du styrke?<br />
– Jeg er en troende, så jeg henter mye<br />
styrke i troen min. Så henter jeg styrke<br />
i relasjoner og det å være sammen med<br />
familie og venner. Så synes jeg det er<br />
godt å løpe meg en tur og lufte vettet og<br />
få inn nye, positive tanker.<br />
– Hva er det som gjør at det er verdt<br />
å fortsette å kjempe for sakene du<br />
brenner for?<br />
– Sakene i seg selv er så avgjørende<br />
viktige. Det handler om hva slags<br />
samfunn vi skal være. Ta for eksempel<br />
spørsmålet om aktiv dødshjelp. Hvis vi<br />
skal bli et samfunn hvor mennesker<br />
føler at de er til bry, at de må gjøre<br />
det slutt fordi de er blitt gamle eller<br />
syke eller kommet i en situasjon der<br />
de trenger hjelp fra andre, da er vi et<br />
iskaldt samfunn som er ute å kjøre i helt<br />
feil retning. Det som gir meg «guts» til<br />
å kjempe for de sakene jeg løfter fram<br />
i stortingssalen, selv om jeg sjelden<br />
har flertallet i ryggen, er vissheten om<br />
at det er viktig at disse perspektivene<br />
blir løftet frem og at de får være med<br />
å prege debatten. Det bidrar også til å<br />
prege utfallet. <strong>Om</strong> ikke fullt ut, så kunne<br />
utfallet i mange tilfeller vært et annet.<br />
Demokratisk sett er det også viktig at<br />
mindretallets meninger og synspunkter<br />
kommer frem.<br />
– Hvordan sjonglerer du en hektisk<br />
arbeidshverdag med familieliv?<br />
– Med ulikt hell, ler hun, og fortsetter:<br />
– Det er det ingen enkel oppskrift på.<br />
Det er på en måte to liv. Det er livet der<br />
hjemme i Lillesand, da er jeg fullt påkoblet<br />
familien. Og når jeg er på Stortinget<br />
og har den pendlertilværelsen som jeg<br />
har, så jobber jeg fra morgen til kveld<br />
i tre-fire dager før jeg drar hjem igjen.<br />
Det betyr at når jeg først er hjemme hos<br />
familien, så er det ikke rom for så mye<br />
annet enn dem. Det hadde nok vært<br />
mer krevende hvis barna var to og fire<br />
og ikke 14 og 16, men det er noen stortingsrepresentanter<br />
som får til det også.<br />
– Hvordan vil du beskrive en ideell<br />
fridag?<br />
– Jeg er veldig glad i sol, sommer og<br />
bading, så en ideell fridag blir å ikke<br />
stille vekkerklokken, våkne av seg<br />
selv, ha god tid til morgenkaffen og<br />
deretter finne på noe med familien<br />
eller venner, kanskje dra ut på båttur<br />
og spise god mat?<br />
Abort-liberalisering<br />
Det er på tide å bryte opp fra benken<br />
ved sjøkanten. Jorunn Lossius har mye<br />
å gjøre før valget og mye hun ønsker å<br />
gjøre folk oppmerksom på.<br />
– Vi vet at en rød-grønn regjering etter<br />
valget betyr en abort-liberalisering.<br />
Ikke nødvendigvis til uke 22, men<br />
svært sannsynlig til uke 18. Jeg kan<br />
ikke annet enn å være den som gjør<br />
folk klar over det. Jeg var i en debatt<br />
med SV tidligere i år, og de omtalte ikke<br />
barnet i magen som et barn før det var<br />
født. Ap har en liste over de 100 viktigste<br />
tingene de ønsker å få gjort hvis<br />
de kommer til makta, og en av dem<br />
er at de vil åpne opp for tvillingabort<br />
igjen. Det er rystende at vi i <strong>2021</strong>, med<br />
all den kunnskapen vi har, velger å gå<br />
den veien, i stedet for å styrke fosterets<br />
rettsvern, avslutter hun. ◆<br />
Menneskeverd og organisasjonen<br />
«Sex og Samfunn» blir ofte satt<br />
opp mot hverandre i abortdebatten.<br />
Derfor gikk de sammen om å<br />
arrangere Den store abortdebatten<br />
under Arendalsuka <strong>2021</strong>.<br />
Med den erfarne debattlederen<br />
og mangeårige NRK-journalisten<br />
Anne Grosvold som ordstyrer,<br />
og debattanter fra ulike politiske<br />
partier, ble det en respektfull<br />
samtale hvor deltakerne stort sett<br />
snakket med «innestemmer».<br />
– Selv om vi har ulikt ståsted og ulike<br />
meninger om abortspørsmålet,<br />
ønsker både «Sex og Samfunn» og<br />
vi å ha en etisk god debatt, hvor<br />
kunnskap og gode diskusjoner<br />
står sentralt, sier informasjonsansvarlig<br />
Kristin Rudstaden i<br />
Menneskeverd.<br />
– Vi lyktes med det, og barnets rett<br />
til vern fikk mye fokus, sier hun,<br />
og forteller videre at hovedtema i<br />
debatten var abortnemndene.<br />
– Vi ønsket en samtale rundt<br />
nemndas videre eksistens, funksjon<br />
og relevans, sier Rudstaden. ◆<br />
Nesten halvparten av norske jordmødre vil bruke reservasjonsretten dersom grensen for selvbestemt<br />
abort utvides til 22 uker.<br />
DEN STORE<br />
ABORTDEBATTEN<br />
I ARENDAL<br />
Anne Grosvold (t.v.) ledet debatten som Menneskeverd arrangerte sammen med «Sex og Samfunn» i<br />
Arendal i august.<br />
FOTO MOSTPHOTOS<br />
JORDMØDRE VIL<br />
RESERVERE SEG<br />
En fersk undersøkelse blant jordmødre<br />
i Norge viser at halvparten vil bruke<br />
reservasjonsretten dersom grensen for<br />
selvbestemt abort utvides til uke 22.<br />
Av de 341 jordmødrene som har svart<br />
i undersøkelsen til Jordmorforbundet<br />
NSF, svarer seks prosent at de i dag<br />
har benyttet seg av reservasjonsretten<br />
når det gjelder å bistå kvinner<br />
ved abort, skriver Sykepleien.<br />
Dagens grense for selvbestemt abort<br />
er på 12 uker.<br />
Dersom retten utvides til 18 uker, sier<br />
hver fjerde jordmor at de vil benytte<br />
reservasjonsretten. Blir den utvidet til<br />
22 uker, vil nesten halvparten reservere<br />
seg. Det samme gjelder hvis<br />
grensen fjernes helt. ◆<br />
FOTO MIRJAM DORTHEA BERG
10 11<br />
Høyre<br />
Abort<br />
Høyre vil beholde dagens abortlov med selvbestemt abort til uke 12 og mener dagens abortlov balanserer hensynet<br />
mellom kvinnens selvbestemmelse over egen kropp og fosterets rett til liv på en god måte. Høyre vil sikre kvinner<br />
bedre oppfølgning etter spontanabort.<br />
VALG <strong>2021</strong><br />
DETTE MENER<br />
PARTIENE OM<br />
Likeverd og bioteknologi<br />
Høyre mener etikk og verdier skal sette rammene for bruk av teknologi, samtidig legge til rette for medisinske<br />
og teknologiske fremskritt i et samfunn det det er plass til alle. Høyre vil forhindre at menneskelig liv sorteres ut<br />
fra egenskaper. Det offentlige skal ikke legge til rette for rutinemessige screening av egenskaper, tilstander eller<br />
sykdom hos et foster, uten at det foreligger særskilt risiko som tilsier dette. Høyre mener at det offentlige tilbudet<br />
om fosterdiagnostikk primært skal ha medisinske formål, med sikte på å diagnostisere alvorlige tilstander hos<br />
barnet som kan forebygges og behandles, eller som krever særskilt oppfølgning gjennom svangerskapsomsorgen.<br />
Aktiv dødshjelp<br />
Respekten for menneskeverdet gjør at Høyre mener alle har rett til en verdig død, men sier nei til aktiv dødshjelp.<br />
Alle skal oppleve trygghet og få en verdig avslutning på livet, med god, lindrende pleie.<br />
MENNESKEVERDS<br />
KJERNESAKER<br />
Stortingsvalget er rett rundt hjørnet, og vi har sett på<br />
hva de ulike partiene mener om saker som abort, likeverd<br />
og bioteknologi og aktiv dødshjelp. Partiene vi har tatt med,<br />
er de partiene som er representert på Stortinget i dag.<br />
Venstre<br />
Abort<br />
Retten til selvbestemt abort er en viktig og hardt<br />
tilkjempet rettighet. Venstre mener det er kvinnen<br />
som skal bestemme om hun vil bære frem<br />
barn. For at færre kvinner skal måtte møte i<br />
abortnemd, ønsker Venstre å utvide kvinners<br />
rett til selvbestemt abort.<br />
Likeverd og bioteknologi<br />
Ny teknologi gir oss nye muligheter, også til å<br />
påvirke det genetiske og naturgitte. Venstre<br />
mener ny teknologi kan virke frigjørende, og de<br />
vil ta i bruk de nye mulighetene som bioteknologien<br />
gir oss. Det er et selvstendig gode at folk<br />
får bestemme mer over seg selv og sin kropp.<br />
Aktiv dødshjelp<br />
Respekten for menneskets integritet fordrer at<br />
det er mennesket selv som fatter beslutningene<br />
om eget liv og egen kropp, så lenge det er<br />
helsemessig beslutningskompetent og fri fra<br />
ytre press. Dette innebærer en rett til å avslutte<br />
medisinsk behandling, også når dette medfører<br />
en fremskynding av døden.<br />
Senterpartiet<br />
Abort<br />
Senterpartiet ønsker å beholde dagens abortlov<br />
med selvbestemt abort til uke 12. De mener det er<br />
en lov som fungerer godt og balanserer hensynet<br />
mellom kvinnens selvbestemmelse over egen<br />
kropp og fosterets rett til liv på en god måte.<br />
Likeverd og bioteknologi<br />
Bioteknologi og genteknologi åpner for viktige<br />
spørsmål som må sees i en etisk og verdimessig<br />
sammenheng. Senterpartiet mener at bioteknologi<br />
og genteknologi må møtes med en<br />
holdning om at alle mennesker har rett til liv,<br />
uavhengig av utviklingsmuligheter og evner.<br />
Senterpartiet vil ha en restriktiv politikk når<br />
det gjelder bruk av genteknologi, men åpne for<br />
unntak når det gjelder diagnostikk og behandling<br />
av alvorlige sykdommer, herunder bruk av<br />
egne stamceller.<br />
Aktiv dødshjelp<br />
Senterpartiet vil ikke åpne for aktiv dødshjelp<br />
i Norge.
12 13<br />
Rødt<br />
Abort<br />
Så lenge abort er lovlig, ønsker Rødt at abort<br />
skal være kvinnens valg og nemndbehandling<br />
fjernes. Ved alle aborter skal kvinnen få rett til<br />
veiledning fra helsepersonell ved behov eller<br />
etter ønske. Rødt ønsker å reversere den mørkeblå<br />
regjeringens innstramming av abortloven fra<br />
2019. De vil gi alle tilgang på gratis prevensjon og<br />
fjerne egenandelen på sterilisering av både kvinner<br />
og menn. De vil gi rett til medisinsk abort ved<br />
helsestasjon/lokalt legesenter med oppfølging fra<br />
primærhelsetjeneste.<br />
Likeverd og bioteknologi<br />
Rødt ønsket et tilbud om tidlig ultralyd og NIPTtest<br />
for de som ønsker det i uke 11-13.<br />
Miljøpartiet de grønne<br />
(MDG)<br />
Arbeiderpartiet (Ap)<br />
Abort<br />
Ap vil utvide ordningen med gratis prevensjon<br />
for unge jenter og kvinner. De vil reversere alle<br />
innskrenkninger som er gjort i abortloven de<br />
siste årene av høyreregjeringen. Ap vil avvikle<br />
nemndsystemet i abortloven mellom uke 12 og<br />
18 og utrede et alternativ med trygg oppfølging<br />
og medisinsk hjelp.<br />
Ap vil sikre god familieplanlegging og hindre<br />
uønskede svangerskap gjennom god seksualundervisning,<br />
tilgjengelig langtidsvirkende<br />
prevensjon og en abortlov som sikrer kvinner<br />
retten til å bestemme over eget liv og helse.<br />
Aktiv dødshjelp<br />
Ap vil styrke den lindrende omsorgen i livets<br />
siste fase. De vil gjøre palliative team tilgjengelig i<br />
alle kommuner, og investere i bedre kompetanse<br />
på lindrende behandling hos ansatte i pleie- og<br />
omsorgssektoren. Tilrettelegge på en trygg måte<br />
slik at de som vil dø i eget hjem sammen med<br />
sine nærmeste, har denne muligheten. Ap vil<br />
styrke samarbeidet med ideelle aktører og frivillige,<br />
herunder støtte utprøving av hospicer i<br />
flere fylker. Arbeiderpartiet mener det er statens<br />
ansvar å hegne om liv og legge til rette for<br />
verdige liv. Ap mener at det er et offentlig ansvar<br />
å bistå med å lette byrdene, og å tilby god smertelindrende<br />
og palliativ behandling. Men vi mener<br />
det går en grense ved aktiv dødshjelp. Ap er for<br />
bedre pleie, omsorg og smertelindring i livets<br />
siste fase, men ikke for aktiv dødshjelp.<br />
Abort<br />
MDG vil sikre økt veiledning og støtte til de som ønsker abort, både i forkant av et valg,<br />
og etterpå. MDG vil stemme mot forslag som innskrenker retten til selvbestemt abort og<br />
reversere innstrammingene i abortloven fra 2019, og utvide retten til selvbestemt abort<br />
til uke 18 ved å erstatte dagens abortnemnd med et rådgivende og støttende organ som et<br />
frivillig tilbud rettet mot kvinner og foreldre som vurderer å avbryte svangerskapet mellom<br />
uke 12 og 18. MDG vil gi gratis prevensjon og graviditetstester til alle under 30 år, i tillegg til<br />
å styrke ordningene med å promotere langtidsvirkende prevensjon.<br />
Livshjelp fremfor aktiv dødshjelp<br />
MDG vil etablere flere hospice som gir et godt og verdig tilbud til døende og legge til<br />
rette for at folk kan få dø hjemme om de ønsker det gjennom god kommunal tilrettelegging<br />
for en verdig omsorg for døende. MDG vil utrede hvordan vi bedre kan sikre<br />
tilstrekkelig omsorg, lindring og hjelp til mennesker med store lidelser pga. langtkommet<br />
alvorlig sykdom. MDG vil jobbe for å unngå at svært syke mennesker gis behandling<br />
som forlenger lidelsen i stedet for det gode livet. De vil jobbe for at alt helsepersonell som<br />
arbeider med eldre, døende og mennesker med langvarige, sterke smerter styrker kunnskap<br />
og kompetanse i lindrende behandling.<br />
Fremskrittspartiet (Frp)<br />
Abort<br />
Frp vil beholde dagens abortlov med selvbestemt<br />
abort til uke 12.<br />
Likeverd og bioteknologi<br />
Frp vil sikre at kvinner får tilgang til de beste<br />
og tryggeste metodene for fosterdiagnostikk<br />
og svangerskapsoppfølging som NIPT – test og<br />
tidlig ultralyd.<br />
Aktiv dødshjelp<br />
Frp vil i noen tilfeller tillate aktiv dødshjelp,<br />
regulert av et strengt lovverk.<br />
FrP og SV fremmet sammen et forslag om å<br />
utrede aktiv dødshjelp i arbeidet med en stortingsmelding<br />
om «Lindrende behandling og<br />
omsorg» høsten 2020. De ba regjeringen sette<br />
ned et eget utvalg som «skal se på praksis og<br />
lovverk i andre land knyttet til aktiv dødshjelp<br />
og smertelindring ved livets slutt».<br />
Kristelig Folkeparti<br />
(KrF)<br />
Abort<br />
KrF sier nei til radikal utvidelse av abortloven.<br />
KrF vil kjempe for menneskeverdet i alle livets<br />
faser. Krf vil sikre likestilling, likeverd og like<br />
muligheter for alle, uavhengig av hvem man<br />
er og hva slags egenskaper man har, og de vil<br />
arbeide for et samfunn med plass til alle, og med<br />
rom for mangfold og annerledeshet. KrF vil legge<br />
til grunn en inkluderende forståelse av hvem<br />
som har menneskeverd og menneskerettigheter.<br />
Retten til liv er den mest grunnleggende av alle<br />
menneskerettigheter, og er nedfelt i grunnloven.<br />
KrF vil arbeide for en mest mulig inkluderende<br />
forståelse av retten til liv i lovverk og praktisk<br />
politikk.<br />
Aktiv dødshjelp<br />
KrF vil ivareta rettsvernet for enkeltmennesket<br />
fra unnfangelse til naturlig død, derfor sier KrF<br />
et tydelig nei til aktiv dødshjelp.<br />
Sosialistisk Venstreparti<br />
(SV)<br />
Abort<br />
SV ønsker å bevare grensene for dagens abortlov<br />
som går ved levedyktighet, og avvikle nemndsystemet<br />
slik at kvinnen har siste ord ved en<br />
abort helt frem til levedyktighetgrense, som i dag<br />
er på 22 uker. SV vil lovfeste retten til oppfølging<br />
og veiledning ved en abort, særlig i tilfeller der<br />
abort utføres etter uke 12. Den retten er frivillig<br />
å benytte seg av.<br />
SV vil avskaffe abortnemndene. Dagens<br />
yttergrense for lovlig abort, som gjelder til<br />
levedyktighet, forblir uendret, men det er<br />
kvinnen selv som får avgjøre om en abort skal<br />
gjennomføres.<br />
Likeverd og bioteknologi<br />
SV har jobbet for å styrke tilbudet om ultralyd<br />
og NIPT-tester i hele landet, slik at alle er sikret<br />
et likt tilbud. SV vil gjennomføre gjeldende bioteknologilov,<br />
som inkluderer å åpne for tidlig<br />
ultralyd til alle i offentlig regi og gi tilbud om<br />
gratis NIPT-test til alle kvinner.<br />
Aktiv dødshjelp<br />
SV og FrP fremmet sammen et forslag om å<br />
utrede aktiv dødshjelp i arbeidet med en stortingsmelding<br />
om «Lindrende behandling og<br />
omsorg» høsten 2020. De ba regjeringen sette<br />
ned et eget utvalg som «skal se på praksis og<br />
lovverk i andre land knyttet til aktiv dødshjelp<br />
og smertelindring ved livets slutt».<br />
Kilder:<br />
https://hoyre.no, https://www.frp.no, https://www.venstre.no,<br />
https://krf.no, https://www.senterpartiet.no,<br />
https://www.arbeiderpartiet.no, https://www.mdg.no,<br />
https://www.sv.no, https://roedt.no.
14 15<br />
Veien inn<br />
Kaja<br />
til<br />
I 16 år var Liv Holmen lærer for en jente som verken kunne høre eller se.<br />
Hun hadde mye smerter og store utfordringer, men var livsglad, sterk og optimistisk.<br />
– Hvis Kaja hadde fått valget, ville hun valgt å leve, tror Liv Holmen.<br />
TEKST/FOTO SUSANNE WARD ÅDLANDSVIK<br />
Ifjor kom boka Med verden i hendene,<br />
som er en vakker skildring av<br />
opplevelsene med Kaja gjennom<br />
årene som lærer. Hun beskriver både<br />
sol- og regnværsdager, opp- og nedturer,<br />
men gjennom alt skinner entusiasmen,<br />
kjærligheten, respekten og ydmykheten<br />
for Kaja og hennes liv.<br />
– Jeg ønsker at mennesker som kanskje<br />
bare tenker sorg og fortvilelse når de<br />
ser et multifunksjonshemmet barn,<br />
får større innsikt til å forstå at et liv<br />
er verdifullt uansett. At de kan ha<br />
med seg Kajas glede og vilje til å leve<br />
på netthinnen og i hjertet når de<br />
møter de «annerledes» barna. At det<br />
å være annerledes betyr å ha større<br />
utfordringer, men at livet allikevel er<br />
verdt å leve. Det er Kaja et bevis på,<br />
sier Holmen.<br />
Hun tar imot <strong>Vern</strong> om <strong>Livet</strong> på sin solfylte<br />
veranda i Holmengrenda i Oslo.<br />
På loftet syr hun barneklær som hun<br />
selger til inntekt for Redd Barna.<br />
– Den tilliten og kjærligheten Kaja viste meg,<br />
har betydd – og betyr – enormt mye for meg,<br />
sier Liv Holmen.
16 17<br />
Boken Med verden i hendene<br />
er gitt ut av Lyrikkforlaget<br />
og kan bestilles på<br />
www.lyrikkforlaget.no<br />
eller www.ark.no<br />
– Jeg måtte finne på noe å gjøre da jeg<br />
gikk av med pensjon, smiler hun.<br />
Døv og blind<br />
De siste 16 årene før hun ble pensjonist,<br />
var hun læreren til Kaja på Skådalen<br />
skole for døvblindfødte. Holmen er<br />
spesialpedagog og hadde<br />
jobbet mye med funksjonshemmede<br />
barn tidligere, men<br />
aldri møtt noen med så store<br />
utfordringer som Kaja.<br />
Kaja var født med trisomi 13,<br />
en kromosomforstyrrelse<br />
som forbindes med en<br />
rekke misdannelser i kroppens<br />
organsystemer. Ifølge<br />
Frambu kompetansesenter<br />
for sjeldne diagnoser, er det<br />
de færreste som overlever<br />
første leveår. Kaja ble 21 år.<br />
Hun var døv og blind, hun<br />
hadde leppe- og ganespalte<br />
og levde med sterke epileptiske<br />
anfall hele livet.<br />
– Mange vil nok spørre seg om dette<br />
er et liv som er verdt å leve. Hvis jeg<br />
kunne spurt Kaja om livet hennes var<br />
verdt alle kamper, alle smerter og uro,<br />
tror jeg hun ville ha svart ja. Hun hadde<br />
en ukuelig optimisme og livsglede,<br />
sier Holmen.<br />
En nøkkel til verden utenfor<br />
Gjennom en blanding av poesi og prosa<br />
beskriver Holmen hvordan hun sakte,<br />
men sikkert fant en vei inn til Kaja – og<br />
hvordan Kaja etter hvert fikk en nøkkel<br />
til verden utenfor.<br />
– Jeg tok utgangspunkt<br />
i den kunnskapen<br />
jeg hadde<br />
om spebarn. Hvis<br />
Kaja skulle komme<br />
videre, måtte hun få<br />
den samme plattformen<br />
og de samme<br />
erfaringene som et<br />
bittelite barn. Jeg<br />
måtte være åpen<br />
for hennes ulike<br />
uttrykk og besvare<br />
henne på en måte som gjorde at hun<br />
oppfattet en sammenheng mellom sine<br />
lyder og kroppsbevegelser og mine<br />
svar på disse. Når hun for eksempel<br />
hikket eller hostet, gjorde jeg samme<br />
bevegelse med min kropp og berørte<br />
det stedet hvor lyden kom fra. På den<br />
måten fikk hun bekreftelse på det hun<br />
uttrykte, og etter hvert tror jeg hun<br />
fikk en opplevelse av at jeg så henne,<br />
forteller Holmen.<br />
«Kropp til kropp, bevegelse mot bevegelse,<br />
ansikt mot ansikt, tråkler vi<br />
oss nærmere hverandre», skriver<br />
Holmen i boken.<br />
Et viktig liv<br />
– Kaja ble mer og mer nysgjerrig på<br />
hvem jeg var og hva jeg gjorde. Det<br />
var en lang vei å gå, og det tok mange<br />
måneder før jeg opplevde at jeg nådde<br />
inn til henne. Men det var stort da det<br />
skjedde, og jeg fikk en bekreftelse på at<br />
veien er den samme som alle barn går,<br />
men tilrettelagt for Kaja og i et langsommere<br />
tempo, sier hun.<br />
– Hva er noe av det viktigste du lærte<br />
av Kaja?<br />
– Noe av deg viktigste jeg lærte av<br />
Kaja, var en sterk overbevisning om at<br />
hennes liv var et viktig liv. Ikke bare<br />
for henne, men for alle oss som lærte<br />
henne å kjenne. Jeg vet at jeg jeg har<br />
blitt en bedre person gjennom årene<br />
med henne, enn hva jeg ville vært<br />
uten. Jeg lærte at den tilliten hun viste<br />
meg, forpliktet. Jeg kunne ikke bare gå<br />
min vei når dagene ble tunge. Jeg var<br />
sterkere enn jeg trodde, holdt fast også<br />
i vanskelige dager, og jeg var så absolutt<br />
mye fullere av kjærlighet enn jeg<br />
trodde. Og at denne kjærligheten til de<br />
grader også omfavnet et annet barn enn<br />
egne barn, noen andres barn, et barn så<br />
annerledes enn alt jeg tidligere hadde<br />
kjent. Jeg er så ydmyk takknemlig for<br />
JEG ØNSKER AT MENNESKER SOM KANSKJE<br />
BARE TENKER SORG OG FORTVILELSE NÅR DE<br />
SER ET MULTIFUNKSJONSHEMMET BARN, FÅR<br />
STØRRE INNSIKT TIL Å FORSTÅ AT ET LIV<br />
ER VERDIFULLT UANSETT.<br />
at jeg fikk være hennes lærer. Den<br />
tilliten og kjærligheten hun viste meg,<br />
har betydd – og betyr – enormt mye for<br />
meg, sier Holmen.<br />
– Noe annet hun lærte meg, var å være<br />
til stede i øyeblikket. Jeg måtte følge<br />
nøye med på det hun gjorde for å svare<br />
henne, og kunne ikke være alle andre<br />
steder i tankene. <strong>Livet</strong> er det som skjer<br />
akkurat her og nå, og det minnet Kaja<br />
meg stadig på.<br />
NÅR DU HAR FÅTT BARN MED STORE BEHOV, BØR<br />
NOEN BANKE PÅ DØREN DIN OG SPØRRE HVA DU<br />
TRENGER. OG SÅ BØR DU FÅ DET.<br />
Hun trekker frem Kajas gode humør,<br />
latter og alle de fine stundene de delte.<br />
Men også det smertefulle. At Kaja midt<br />
i leken kunne få kraftige epilepsianfall.<br />
– Det å tåle å være til stede i en annens<br />
smerte, er noe jeg lærte i løpet av<br />
årene med Kaja.<br />
En fantastisk gave<br />
Når det gjelder debatten rundt fosterdiagnostikk<br />
og abort av fostre med<br />
misdannelser, presiserer Holmen at<br />
hun bare kan uttale seg på bakgrunn<br />
av at hun har vært lærer for multifunksjonshemmede<br />
barn. Og at det er noe<br />
helt annet å være foreldre.<br />
– Jeg tror mange ser på det som en<br />
umulig oppgave å ta seg av et barn<br />
med store, helsemessige utfordringer.<br />
Så hører de kanskje om andre som må<br />
kjempe hardt for å få den hjelpen de<br />
trenger. Det er hjelpeapparatet som i<br />
første omgang svikter. Når du har fått<br />
barn med store behov, bør noen banke<br />
på døren din og spørre hva du trenger.<br />
Og så bør du få det. Men sånn er det<br />
ikke, sier hun.<br />
– Alle ønsker seg friske barn, men også<br />
friske barn kan bli syke. Vi er ikke<br />
forskånet fra vonde opplevelser, og vi<br />
må kanskje akseptere at livet ikke går<br />
på skinner hele tiden, sier hun.<br />
Det er litt over 10 år siden Kaja døde.<br />
Liv hadde kontakt med henne til siste<br />
slutt, og var der, sammen med den<br />
nærmeste familien, da hun sovnet inn.<br />
– Jeg er glad for at båndene vi hadde<br />
var så sterke. Årene med Kaja var tunge<br />
og slitsomme innimellom, men først av<br />
alt har det vært en fantastisk gave å få<br />
lov til å være med på hennes liv. Jeg<br />
tenker på Kaja hver dag og jeg kommer<br />
aldri til å glemme henne, avslutter Liv<br />
Holmen. ◆<br />
Den eneste kommunikasjonskanalen inn<br />
til Kaja var gjennom hennes kropp, hud og<br />
fingertupper. I boken Med verden i hendene<br />
beskriver Liv Holmen hvordan hun sakte, men<br />
sikkert nådde inn til den døvblinde jenta.<br />
(Arkivfoto: Berit Bergestig)<br />
Da Liv Holmen ble pensjonist, begynte hun<br />
å sy barneklær på loftet til inntekt for Redd<br />
Barna. Du finner klærne på Facebooksiden<br />
«Barneklær som ingen andre har» eller på<br />
Instagramsiden «lagetavliv».
18 19<br />
gjesteskribenten:<br />
FOTO SHUTTERSTOCK<br />
AV KATHRINE TALLAKSEN SKJERDAL<br />
SOKNEPREST I HØVÅG I AGDER<br />
TRO OG LYS I 50 ÅR<br />
I 1968 ville et fransk ektepar med to utviklingshemmede gutter dra til den kjente valfartsbyen Lourdes.<br />
De møtte liten forståelse: «Guttene vil ikke forstå noe av det som foregår. Dessuten vil de forstyrre de<br />
andre.» Men noen forstod. I 1971 ble det arrangert en egen valfart for mennesker i samme situasjon.<br />
12 000 ble med! Nå har Tro og lys-bevegelsen vokst til over 1400 grupper i 86 land (2019). Selv har<br />
jeg et dypt kjærlighetsforhold til gruppa i Lillesand.<br />
Bevegelsen sprang frem av en nød for «de mest<br />
undertrykte menneskene i hele verden» (Jean<br />
Vanier). Å løfte opp mennesker med utviklingshemning<br />
og gi dem plass i kirke og samfunn – det<br />
var utgangspunktet.<br />
Men ekte fellesskap går begge veier! De som ville<br />
forandre liv, ble selv forandret.<br />
Jeg må tenke på Egil i Tro og lys i Lillesand. Han<br />
var så takknemlig og tålsom og full av fryd! Jeg ble<br />
alltid så utrolig glad for å se ham. Selv blir jeg litt<br />
for lett irritert. En lengsel ble skapt i meg etter å<br />
modnes og bli mer som ham.<br />
Jeg må tenke på Kristin. Kinnene hennes er<br />
myke som fløyel, og når hun klemmer, har hun<br />
all verdens tid. Hun har svart belte i å være til<br />
stede i øyeblikket og overøse den andre med pur<br />
kjærlighet. Kristins klemmer skyver bort mine<br />
bekymringer for alt jeg bør prestere og få gjort.<br />
Og jeg må tenke på den gangen på nasjonal<br />
Å løfte opp mennesker med utviklingshemning og gi dem plass<br />
i kirke og samfunn – det var utgangspunktet for Tro og lysbevegelsen,<br />
skriver gjesteskribent Kathrine Tallaksen Skjerdal.<br />
sommersamling: Som vanlig hadde vi dramatisert<br />
en bibelfortelling. Jesus hadde fått med seg en hel<br />
hale av følgere: Fiskere med fiskegarn, tollere med<br />
pengeskrin og kvinner med fine sjal. Nå sang vi en<br />
gammel slager: Jeg vil følge, følge Jesus …<br />
DE STERKE TRENGER DE SVAKE<br />
LIKE MYE SOM DE SVAKE<br />
TRENGER DE STERKE.<br />
Jean Vanier (en av grunnleggerne av Tro og lys)<br />
Det er da det skjer: En av damene i ringen reiser<br />
seg spontant opp og begynner å marsjere rundt.<br />
Flere og flere reiser seg og blir med. For en glede<br />
å følge Jesus!<br />
Det er et magisk øyeblikk. Og samtidig så typisk<br />
Tro og lys! Her er ingen ironisk distanse. <strong>Livet</strong> er<br />
på ekte. Troen er på ekte. Jeg kjenner hvor godt<br />
det gjør meg.<br />
Mennesker med utviklingshemning trenger oss.<br />
Men vi trenger dem også!<br />
Lilla Watson har sagt: «If you have come here to<br />
help me you are wasting your time, but if you have<br />
come because your liberation is bound up with<br />
mine, then let us work together.» ◆<br />
P.S. Etter at Jean Vanier døde i 2019, kom den forferdende<br />
avsløringen at han hadde seksuelt misbrukt<br />
seks kvinner. (Ingen av kvinnene var utviklingshemmede.)<br />
Men, som en nonne skrev: «alt det gode<br />
Gud gjorde gjennom ham, det lever videre.»<br />
NYTT OM STABEN<br />
LIVSVERNPRISEN <strong>2021</strong><br />
Utdelingen av Menneskeverds Livsvernpris har<br />
allerede blitt utsatt to ganger dette året, men nå<br />
håper vi at det ikke skjer vesentlige endringer i<br />
smittevernreglene, og at vi kan invitere til utdeling<br />
fredag 22. oktober kl. 12–14 på Hotel Continental<br />
i Oslo. Det er stortingsrepresentant Kjersti Toppe<br />
(Sp) som er årets mottaker av Livsvernprisen. Hun<br />
får prisen for sitt langvarige og respektfulle engasjement<br />
for menneskets verdi i alle faser av livet og<br />
for sin evne til å forankre aktuelle politiske saker<br />
i langsiktige og prinsipielle linjer.<br />
Mirjam Dorthea Berg er ansatt som prosjektmedarbeider i en nyopprettet<br />
stilling i Menneskeverd. Berg vil jobbe med historiefortelling, sosiale medier<br />
og informasjon i de ulike kanalene våre. Målgruppen er kvinner og par<br />
som er usikre på om de vil beholde barnet sitt. Prosjektet vil bli nærmere<br />
presentert i neste nummer av <strong>Vern</strong> om livet.<br />
Undervisningskonsulent Sara Marie Grimstad og rådgiver Maria Victoria K.<br />
Aanje er tilbake etter foreldrepermisjon. Aanje vil i en periode jobbe som<br />
rådgiver i administrasjonsteamet. Markedskonsulent Ingrid B. Svor slutter<br />
i Menneskeverd etter ett års midlertidig ansettelse.<br />
DET HANDLER OM LIV<br />
– Å få ned aborttallet handler ikke om tall og prinsipper, det handler om liv.<br />
Når vi skal gjøre politiske endringer, så gjør vi det for enkeltmennesket og<br />
barnet. For hvert tiltak som fungerer, og for hvert menneske det hjelper, er<br />
det en seier, sa Menneskeverds informasjonsansvarlig Kristin Rudstaden<br />
(bildet) da hun talte på Oslo Symposium i august.<br />
– Før i tiden, snakket vi om en<br />
«celleklump», det er det ingen<br />
som gjør lenger, fordi svært<br />
mange tar tidlig ultralyd og ser<br />
at det er et lite menneske. Dette<br />
vil prege språket og holdninger,<br />
og det preger allerede abortdebatten.<br />
I debattene vi deltar i,<br />
er det ingen som sier at fosteret<br />
ikke er menneske, fortsatte hun.<br />
FOTO ENIS UZUNOV, NORGE IDAG<br />
Jeg opplever vedtaket uklokt fordi vi ikke<br />
har snakket om abort nok, eller menneskets<br />
verd, eller hva alternativet til abort kan være,<br />
hvilke tiltak det norske samfunn kan gjøre for<br />
at alle barn er både velkommen og mulig å<br />
bære fram. I vårt samfunn snakkes det mer<br />
om menneskenes rett og mindre om menneskenes<br />
verdi. På den måten opplever vi at vi<br />
mer og mer lever i et sorteringssamfunn.<br />
Ingunn Dalan Vik, kommunestyrerepresentant SV,<br />
Lillehammer, til Gudbrandsdølen Dagningen,<br />
5. juli <strong>2021</strong><br />
Forskningen viser at det ikke er uutholdelige<br />
smerter eller andre rent medisinske symptomer<br />
som er den viktigste grunnen til at<br />
pasienter ber om dødshjelp. Psykososiale<br />
faktorer som tap av kontroll, autonomi og<br />
opplevd meningsløshet spiller en mye større<br />
rolle. Ønsket om å bestemme over eget liv<br />
er sterkt i dagens samfunn, og det er mange<br />
som også vil ha friheten til å bestemme over<br />
hvordan og når de skal dø. Den normale måten<br />
å tenke om døden på, er at det er noe som<br />
skjer oss alle, men ved dødshjelp dreier det<br />
seg tvert imot om å ta kontroll over døden;<br />
man tar så å si regien selv. Det tror jeg også<br />
er et uttrykk for at kulturen vår blir mer og<br />
mer individualistisk.<br />
Lars Johan Materstvedt, professor i filosofi ved<br />
NTNU og forsker i Kreftforeningen, til Dagbladet,<br />
14. august <strong>2021</strong><br />
Funksjonshemning har en lang rekke<br />
historiske begreper bak seg. Det finnes<br />
begreper som er eller burde vært «utgått på<br />
dato»: Krøpling, vanfør, mongoloid, åndssvak,<br />
invalid, ufør og handikappet er slike<br />
eksempler. Noen av disse begrepene brukes<br />
fortsatt, – tragisk nok i velferdslovgivning og<br />
i enkelte fagterminologiske sammenhenger.<br />
Lars Ødegård, spesialrådgiver i Norges<br />
Handikapforbund, til Handikapnytt, 20. juni <strong>2021</strong>
Returadresse: Menneskeverd, Storgaten 10b, 0155 Oslo<br />
Vi har nå 43 000<br />
følgere på Facebook.<br />
Følg oss du også for<br />
daglig inspirasjon!<br />
www.facebook.com/<br />
Menneskeverd