KABBNytt nummer 2 2021
Les blant annet om: - Kirkeboka mi som fikk stemme fra synshemmede Hege og blir en døråpner - Fotokurs for blinde og svaksynte på nett.
Les blant annet om:
- Kirkeboka mi som fikk stemme fra synshemmede Hege og blir en døråpner
- Fotokurs for blinde og svaksynte på nett.
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
KABBnytt<br />
Kristent Arbeid Blant Blinde og svaksynte 02 • <strong>2021</strong><br />
Hege gir stemme til Kirkeboka mi<br />
VÅRE ERFARINGER<br />
FORMER VÅRE VALG<br />
Leder side 4
2 KABBNYTT 02 • <strong>2021</strong><br />
KIRKEBOKA MI - EN DØRÅPNER PÅ LYD<br />
TEKST: KARI UNDELAND<br />
- Mange mennesker opplever<br />
verden på en litt annen måte enn<br />
meg. Det hadde jeg ikke tenkt på<br />
i arbeidet med Kirkeboka mi. Å<br />
høre lydversjonen åpnet øynene<br />
mine, sier forfatter Sindre Skeie.<br />
Kirkeboka mi som mange fireåringer<br />
får utdelt i kirken, er nå<br />
lest inn hos KABB. Den er skrevet<br />
av Sindre Skeie. Hege Finnset<br />
Eidseter som selv er synshemmet<br />
formidler tekstene gjennom sin<br />
fortellerkunst.<br />
- Fireårsboka skal være en døråpner<br />
for barna inn i den kristne<br />
troen; en måte å se og lytte på.<br />
I boken er det mange hverdagserfaringer<br />
der troen blir en naturlig<br />
del av livet. Det er viktig for meg at<br />
dette ikke er en teoribok i tro, sier<br />
forfatter Sindre Skeie.<br />
Kirkeboka mi inneholder en rammefortelling<br />
som handler om noen<br />
barn og deres opplevelser som har<br />
med tro og kirke å gjøre. I tillegg<br />
inneholder den fortellinger om<br />
Jesus og noen enkle bønner. Boken<br />
er utgitt i 2020 på IKO forlag.<br />
Lyd<br />
Sindre Skeie er utdannet teolog.<br />
Han har skrevet flere salmer og<br />
arbeider nå med en doktorgrad ved<br />
VID Vitenskapelige høgskole.<br />
- Når jeg hører lydboken blir jeg<br />
rørt. Her har Hege Finnset Eidseter<br />
gått skikkelig inn i teksten og satt<br />
seg inn i dybden av historien.<br />
Jeg er så glad for at KABB har<br />
tatt jobben med å lese inn denne<br />
fireårsboka. Lydbøker er noe både<br />
seende og synshemmede kan ha<br />
glede av sammen, forteller Skeie.<br />
Han har brukt mange av erfaringene<br />
med sine egne barn for å<br />
skape universet i boken. Noe av<br />
bakgrunnen for at han ville skrive<br />
for barnehagebarn, var at han selv<br />
ble kastet ut i oppgaven med å<br />
forkynne for små barn i sine tidlige<br />
år som prest. Det gjorde ham<br />
nervøs, men ble senere den delen<br />
av arbeidet han verdsatte mest.<br />
- Jeg ville lytte meg inn på hvordan<br />
et barn opplever verden. Vise<br />
hvordan det kan være spor av Gud i<br />
den verden som barna lever i.<br />
- Jeg er glad og takknemlig for<br />
at noen ville ta seg bryet med å<br />
gjøre Kirkeboka mi tilgjengelig<br />
for flere. Det ble en tankevekker,<br />
noe jeg ikke har vurdert nøye nok<br />
i prosessen med å skrive boken.<br />
Mange mennesker opplever verden<br />
på en litt annen måte enn det jeg
KABBNYTT 02 • <strong>2021</strong> 3<br />
- Boka skal være så<br />
inkluderende i alle<br />
sine former at du<br />
føler deg velkommen<br />
inn i teksten!<br />
Hege Finnset Eidseter<br />
gjør. Jeg har tatt for gitt at alle er<br />
som jeg. Boken i lydversjon har<br />
åpnet øynene mine, sier Skeie.<br />
Fortelling<br />
Hege Finnset Eidseter jobber til<br />
daglig på bibliotek og formidler<br />
til barnehagebarn. Hun har satt<br />
sitt preg på Kirkeboka mi ved å<br />
gjenfortelle hele manuskriptet på<br />
Molde-dialekt.<br />
- Jeg har lært så mye gjennom<br />
denne prosessen. Og jeg føler<br />
meg privilegert over å ha fått jobbe<br />
med disse fine menneskene. Helga<br />
Samset har vært produsent, mens<br />
Torstein Lindås har vært tekniker.<br />
Vanligvis, når Hege forteller for<br />
barn, bruker hun hele kroppen i<br />
formidlingen. Arbeidet i studio var<br />
ganske annerledes enn hva hun<br />
var vant til.<br />
- Når jeg forteller med barn som<br />
levende publikum, kan jeg ta<br />
fokuset deres selv om jeg ikke er<br />
«Disney». Jeg er mer usikker på<br />
hvordan det fungerer når barna<br />
forholder seg til kun lyden. Jeg er<br />
selvsagt spent på mottagelsen.<br />
- Det var en utfordring å skulle<br />
formidle absolutt alt ved å kanalisere<br />
hele innholdet gjennom<br />
stemmen. Få alt ut og helt fram til<br />
det barnet som lytter.<br />
- Jeg må være så god venn med<br />
teksten at jeg kjenner den inni<br />
meg.<br />
Glad i karakterene<br />
Å lage lydbok ved hjelp av gjenfortelling,<br />
innebærer å pugge<br />
all teksten utenat. Det er mye<br />
forarbeid før opptak i studio.<br />
- Jeg har levd med teksten en<br />
stund. Det første jeg gjorde var å<br />
bli kjent med personene i historien.<br />
De er forskjellige karakterer med<br />
litt forskjellig stemning. Og det<br />
er jeg opptatt av å formidle. Ikke<br />
akkurat med individuelle stemmer,<br />
men med små nyanser. Det som<br />
skjedde, var at jeg ble glad i barna,<br />
altså karakterene i boken.<br />
Hvilken betydning har det at<br />
Kirkeboka mi kommer i lydversjon?<br />
- Da jeg var liten, hadde de kun to<br />
punktbøker på biblioteket hjemme.<br />
Ettersom jeg er synshemmet, ble<br />
de på en måte mine bøker. Det var<br />
både svart skrift, punkt og taktile<br />
illustrasjoner mellom to permer.<br />
Det var som om bøkene var ment<br />
spesielt for meg. Det var viktig at<br />
noen hadde laget den boka for at<br />
nettopp jeg skulle kunne kjenne<br />
på figurene og lese. Hvis noen<br />
kan finne at denne kirkeboka er<br />
noe nettopp til dem, da er målet<br />
oppnådd. At man kan bruke boken<br />
i dens ulike former på forskjellige<br />
måter og kanskje en av dem treffer,<br />
sier Hege Finnset Eidseter.<br />
Hun har gode minner om at moren<br />
leste mye for henne som barn.<br />
- Jeg lyttet til alt fra Mummitrollet<br />
gresk mytologi, smiler hun.<br />
Nye lesevaner<br />
Sindre Skeie reflekterer over<br />
hvordan bøker og lydbøker brukes<br />
blant småbarnsforeldre i dag.<br />
- Som småbarnsfar har jeg sett<br />
hvor lett det er å bli distrahert av<br />
alle mulige skjermer og dingser<br />
som vi omgir oss med. Men en<br />
av de tingene som det er mulig å<br />
samle seg om, er å lytte til lydbok<br />
for eksempel på biltur. Podkaster<br />
er også kommet sterkt, og der<br />
er det en spennende fornyelse i<br />
tiden. Vi lytter til et innhold som<br />
vi bestemmer selv, akkurat når<br />
det passer oss. Det gir en annen<br />
form for fordypning. Det er rom for<br />
lytting i vår tid. Folk kan bli slitne<br />
av skjermer. Å lytte kan voksne og<br />
barn gjøre sammen. Det er det noe<br />
fint med.<br />
Utfordringer<br />
- Hvordan kan jeg skrive om<br />
kristen tro uten å bli belærende?<br />
Jeg ønsker å formidle noe viktig,<br />
samtidig kan jeg ikke dytte det på<br />
et annet menneske. Jeg må heller<br />
vise det, gjøre barnet til en deltaker.<br />
Dette er ikke en lærebok, men å<br />
skrive frem en verden som er båret<br />
oppe av en Gud som vil oss noe<br />
godt, sier Sindre Skeie.<br />
Kirkeboka mi på lyd produseres<br />
hos KABB i en gaveeske som<br />
inneholder både boken, lydfil,<br />
CD og morsomme figurer i tre.<br />
Den kommer for salg hos IKO og<br />
forhåpentlig vis blir den brukt i<br />
mange menigheter.
4 KABBNYTT 02 • <strong>2021</strong><br />
Leder<br />
VÅRE ERFARINGER FORMER VÅRE VALG<br />
Det løper en viktig og vanskelig<br />
debatt. Den handler om hvem som<br />
skal bestemme når et svangerskap<br />
skal avsluttes. Svangerskap i Norge<br />
kan i dag avsluttes helt frem til uke<br />
22.<br />
Bakgrunnen for at det er mulig å<br />
vente så langt ut i svangerskapet,<br />
er at jo lenger vi venter med fosterdiagnostikk<br />
som ultralyd og andre<br />
metoder, desto mer og sikrere<br />
informasjon får helsepersonell og<br />
foreldre om barnets helsetilstand.<br />
Det er lettere å se og å være sikker<br />
på at noe er galt.<br />
Samtidig krymper tidsrommet<br />
foreldrene har til å finne ut av<br />
om de er i stand til å ta imot et<br />
funksjonshemmet eller sykt barn,<br />
og til å vurdere hvordan livet for og<br />
med barnet blir.<br />
Foreldrene bærer med seg sine<br />
erfaringer inn i det valget. Dersom<br />
de virkelig har trua på at den<br />
norske velferdsmodellen spytter<br />
i nevene, bretter opp ermene og<br />
stiller opp når den lille dukker opp<br />
med multifunksjonsnedsettelser og<br />
rullestol, er sjansene større for at<br />
barnet ikke blir sortert vekk. Alt de<br />
har lest og hørt av suksesshistorier<br />
om hvor lett det er for mennesker<br />
med nedsatt funksjonsevne å få<br />
seg utdannelse, arbeid, bolig,<br />
personlige assistenter og en trygg<br />
økonomi, vil være gull på den<br />
siden av vekta som redder barnet.<br />
Dersom de har sett at alle som<br />
heier på livet før fødselen også<br />
heier dem frem og hjelper med<br />
kirkeskyss, avlastning, inkluderende<br />
barneklubb og likestilt deltakelse i<br />
konfirmasjonsforberedelsene, så vil<br />
også det veie noen ekstra gram.<br />
KABB finnes for de som ikke blir<br />
sortert vekk. Mange av dem har<br />
heldigvis aldri vært forespeilet<br />
det valget. Andre har kommet til<br />
underveis gjennom livet. Men vi<br />
skulle ikke vært her, KABB skulle<br />
for lengst vært sortert vekk. Vi<br />
burde vært overflødige, da hadde<br />
det kanskje vært lettere for en god<br />
del foreldre som sitter med barnas<br />
liv i hendene å velge livet?<br />
KABBs eksistens er bygget<br />
på at mennesker med nedsatt<br />
funksjonsevne blir ekskludert og<br />
trenger bistand og tilrettelegging for<br />
å kunne delta på lik linje i samfunn<br />
og kirke. Alle er enige om at det<br />
ikke er slik det skal være, men vi<br />
lever midt i det vakuumet - og gjør<br />
noe med det hele tiden.<br />
Øyvind Woie, generalsekretær<br />
KABBnytt Kristent Arbeid Blant Blinde og svaksynte<br />
KABB er en diakonal, tverrkirkelig,<br />
landsdekkende og medlemsstyrt<br />
organisasjon.<br />
Postboks 333, 1802 Askim<br />
Telefon: 69 81 69 81<br />
Telefaks: 69 88 57 66<br />
E-post: kabbnytt@kabb.no<br />
Hjemmeside: www.kabb.no<br />
Redaktør: Kari Undeland<br />
Gironr.: 3000 16 15838<br />
ISSN 0805-6056<br />
Layout og trykk: Østfold Trykkeri AS<br />
2041<br />
MILJØMERKET<br />
Trykksak<br />
0796
KABBNYTT 02 • <strong>2021</strong><br />
5<br />
I PILEGRIMENE<br />
OG<br />
VIKINGENES<br />
SPOR<br />
FOTO: MIDTGARD VIKINGSENTER<br />
For første gang skal en gruppe<br />
synshemmede gå pilegrimsvandring<br />
fra Stiklestad. Det blir<br />
en vandring for alle sanser.<br />
Olav den hellige var spesielt viktig<br />
for blinde. Legenden forteller at det<br />
første underet som ble knyttet til<br />
helgenen var at en blind mann fikk<br />
synet tilbake fordi han gned seg i<br />
øynene med Olavs blod.<br />
22.-29. juli legger et følge blinde<br />
pilegrimer ut på vandring til Olavs<br />
katedral i Trondheim.<br />
Ledsaget av pilegrimsprest<br />
Kjartan Bergslid og andre seende<br />
ledsagere blir det en vandring<br />
gjennom et historisk landskap der<br />
vi bruker alle sanser for å lære og<br />
bli inspirert. Vi stanser i kirker og<br />
klostre, smaker på middelaldermat<br />
og har god tid til den gode samtalen<br />
mens vi er underveis.<br />
Framme i Trondheim er planen å<br />
delta på åpningen av Olavsfest og<br />
å åpne den taktile kunstutstillingen<br />
Taxo. Dette er et samarbeid<br />
mellom KABB, stiftelsen Trygt Ly<br />
og Olavsfest. Taxo blir den første<br />
utstillingen av sitt slag i Norge og<br />
skal kunne oppleves uten syn både<br />
for synshemmede og seende.<br />
Ei drøy uke senere legger<br />
KABB ut på vikingtokt i Vestfold.<br />
Synshemmede barn og deres<br />
familier inviteres til barne- og<br />
familieleir på Gurvika leirsted i<br />
Nevlunghavn, 6.-10. august.<br />
- Dette blir en tradisjonell leir med<br />
utradisjonelle opplevelser. Det blir<br />
leirkvelder, spennende samlinger<br />
med Heidi Halvorsen, kos og<br />
bading i Gurvika. På dagtid drar vi<br />
på seiltur med vikingskip i Tønsberg<br />
og opplever vikingeliv på Midgard i<br />
Borre. Vår erfaring er at det er viktig<br />
å legge til rette for spennende og<br />
sanselige opplevelser spesielt for<br />
synshemede. Vi håper koronaen<br />
har roet seg kraftig ned slik at vi kan<br />
gjennomføre, sier generalsekretær<br />
Øyvind Woie.<br />
Individuelt samtaletilbud<br />
KABB har i vår startet samtaletilbudet «Snakk om det». Synshemmede som ønsker fortrolig samtale, kan avtale<br />
tid for å prate med KABBs diakon Hilde Løwén Grumstad eller sosionom og familieterapeut Kristin Berg. Flere<br />
benytter seg av tilbudet, og i kjølvannet blir det laget podkast som tar opp generelle emner som det kan være<br />
viktig å snakke om. Tiltaket er kommet i gang med støtte fra Stiftelsen Dam.
Tittel: Ensomhet<br />
Foto: Siv Løken
KABBNYTT 02 • <strong>2021</strong><br />
Fotokurs for blinde<br />
– ingen selvmotsigelse<br />
TEKST: KARI UNDELAND<br />
7<br />
Du vil kanskje ikke tro det, men mange mennesker med<br />
synshemming har stor interesse for foto og bilder. Sosiale medier<br />
preges sterkt av visuelle inntrykk, dette ønsker flere å lære mer om.<br />
- Hva er et godt bilde? Hva er et viktig bilde? Ulike bilder gir ulik tyggemotstand.<br />
Slik innleder fotograf Pål A. Berg fotokurs for synshemmede i regi av<br />
KABB. Ni svært interesserte deltakere følger hver minste instruksjon på<br />
skjermen via Zoom. Berg har bred mediebakgrunn fra aviser som Vårt<br />
land og VG. Han har jobbet mye med dokumentarfotografering i utlandet,<br />
blant annet fra Vestbredden og Cuba.<br />
Hvordan opplever du å være kursholder på KABBs fotokurs?<br />
- Dette var en utfordring jeg ikke kunne si nei til. Det er litt absurd. Det<br />
er mye som i utgangspunktet ikke skal kunne gå an. Vi har kurs for<br />
mennesker som nesten ikke ser - om foto, på en digital plattform! For meg<br />
er det en fantastisk opplevelse som jeg lærer mye av. Det har knapt nok<br />
vært arrangert et slikt kurs tidligere, sier Berg entusiastisk.<br />
Viktig arena<br />
Det handler om å finne sitt uttrykk. Er det seende som skal legge<br />
alle premissene for hva som er et godt bilde? Tradisjonelt handler<br />
fotografering om å bruke øynene. I KABBs fotokurs er diskusjonen<br />
bakenfor og settingen bildet er tatt i vel så viktig. Det handler om å<br />
bruke seg selv, ta med den ballasten fotografen har inn i et bilde. En<br />
synshemmet vil trykke på knappen en annen plass enn det en seende<br />
ville gjort.<br />
- Selv i et samfunn som oversvømmes av foto fra alle bauger og kanter,<br />
trenger vi blinde og svaksynte sine bilder. Jeg vil gi denne gruppen<br />
selvtillit til å jobbe med sitt uttrykk. Og det er utrolig stilig, sier Berg.<br />
- Jeg håper vi skal få mulighet til å fortsette å utvikle interessen for foto<br />
hos blinde og svaksynte. Drømmen min er at disse unike bildene skal få<br />
skinne fra veggene i et fotogalleri.<br />
Kreativt<br />
- Jeg har lært av kurset at man stadig kan overraske seg selv i arbeidet<br />
med oppgavene. Å være kreativ og utfordre seg selv er gøy, sier Siv<br />
Løken. Hun er en av deltakerne på kurset der hun har jobbet med fotooppgaven<br />
«Ensomhet».<br />
- Jeg lurte lenge, men plutselig ramla det ned i meg hvordan jeg ville<br />
fotografere dette med ensomhet. Jeg ville si noe om ungdom og korona.<br />
Et skoleball som ikke ble noe av. En rosa ballkjole på noen søppelsekker<br />
ble min innfallsvinkel til bildet «Ensomhet».<br />
- Dette har vært et kurs der en kan tillate seg å prøve.<br />
Tittel: Ensomhet<br />
Foto: Helena B. Redding<br />
Selvopplevd<br />
Helena B. Redding har også arbeidet med temaet «Ensomhet». Hun tok med seg barnebarnet til en skole og<br />
brukte mye tid til å sette seg inn i skolegårdens kriker og kroker.<br />
- Jeg har lært hvordan jeg kan fortelle en historie med bilder, jeg må tenke, planlegge og være kreativ.<br />
«Ensomhet» har jeg illustrert med en ungdom i flere situasjoner i en skolegård. Jeg har selv opplevd hvordan det<br />
er for et barn i en skolegård å være annerledes og ikke ha venner. Foto-shooten ble en sterk og lærerik reise for<br />
meg og barnebarnet mitt sammen, sier hun.<br />
- Pål A. Berg er fantastisk til å bygge selvtillit. Jeg var virkelig nervøs for å dele mine bilder. Jeg ser jo ikke om<br />
jeg treffer det jeg skal, eller om lyset blir helt feil. Han har en særegen evne til å se det magiske i alles bilder,<br />
synstolker og gir selvtillit til å fortsette å utvikle seg.
8 KABBNYTT 02 • <strong>2021</strong><br />
VIDEOKONFERANSE<br />
FOR BLINDE<br />
ER EN SUKSESS<br />
- Hadde noen hadde sagt til<br />
oss, for et år siden, at videokonferanser<br />
skulle bli et av<br />
de viktigste verktøyene for å<br />
snakke med og møte blinde og<br />
svaksynte, så hadde vi ledd av<br />
det, sier KABB-general Øyvind<br />
Woie.<br />
Men tallene for 2020 er tydelige.<br />
Mer enn 70 digitale nettmøter og<br />
kurs, med over 1200 deltakere.<br />
Nesten alle her til lands har kommet<br />
seg over en eller flere digitale<br />
terskler i løpet av de siste året. For<br />
å kunne møte arbeidskollegaer<br />
har mange blitt kjent med Teams<br />
og for å delta i gudstjeneste har<br />
videostrømming på sosiale medier<br />
blitt et must.<br />
Fellesskap<br />
- Veldig mange har etablert nye<br />
kontakter og fellesskap gjennom<br />
små og store skjermer. Jeg har en<br />
teori om at synshemmede kanskje<br />
er spesielt godt rustet for dette<br />
da mange er vant til å fellesskap<br />
med andre i samme situasjon ved<br />
å bruke teknologi. Før laget vi<br />
kassetter med programmer som ble<br />
spilt av på kassettspillere til ulike<br />
tidspunkt, likevel opplevde mange<br />
et unikt fellesskap og en opplevelse<br />
av å dele noe ved å lytte til det<br />
samme og sende hverandre hilsner.<br />
Ved hjelp av tekniske hjelpemidler<br />
som leselister og talesyntese er<br />
mange synshemmede dyktige<br />
databrukere, samtidig er videoverktøyene<br />
tilgjengelige rett i hånda<br />
gjennom mobiltelefonen.<br />
Variert tilbud<br />
KABB har gitt og tilbud om alt fra<br />
seminar med Ingvard Wilhelmsen<br />
med 500 deltakere til bibelgrupper<br />
for en håndfull sjeler som samtaler<br />
om søndagens tekst.<br />
- Akkurat nå har vi nett-fotokurs for<br />
ni blinde og svaksynte fotografer.<br />
Det er både banebrytende og utfordrende.<br />
Noen av kursene innen<br />
psykisk helse har utviklet seg videre<br />
til samtaletjenester der de som<br />
ønsker det kan booke samtaletid<br />
med diakonen vår. Vi har hatt<br />
forfattermøter og sommerfrokoster.<br />
Med støtte fra stiftelsen DAM har vi<br />
fått en fantastisk pangstart, forteller<br />
Woie.<br />
Likestilling<br />
Også i Norges Blindeforbund<br />
merker de at digitale medier gir nye<br />
muligheter for synshemmede.<br />
- Da vi fikk områdd oss etter at alt<br />
måtte stenge ned, snudde vi fokus<br />
og tenkte; hva er det vi kan gjøre?<br />
Hva kan vi gjøre annerledes for å<br />
få gjort det vi skal? Blindeforbundet<br />
er jo til for å bedre samfunnet for<br />
synshemmede. Da måtte vi bruke<br />
de mulighetene vi hadde. Vi skjønte<br />
fort at webinarer er en fin måte å<br />
nå ut til folk. En del webinarer vil vi<br />
nok fortsette med, men vi vil også<br />
gå tilbake til tradisjonelle seminarer,<br />
forteller forbundsleder Terje André<br />
Olsen.<br />
- Har møtepunkter på nett noe å si<br />
for økt likestilling?<br />
- Det er ikke godt å si. En del som<br />
jobber hjemmefra digitalt, opplever<br />
at noe deltagelse og tilgang til<br />
informasjon er lettere. Men det<br />
forutsetter at møter og verktøy er<br />
universelt utformet. Og at man er<br />
komfortable med å bruke dem.<br />
- Det som er helt sikkert, er at<br />
perioden med tvungen digitalisering<br />
har ført til at flere begynner å bruke<br />
de digitale verktøyene. Og det er<br />
bra for inkluderingen.<br />
Ikke for alle<br />
Terje André Olsen ser mange<br />
fordeler, men peker også på at det<br />
kan oppstå uheldige skiller mellom
KABBNYTT 02 • <strong>2021</strong><br />
9<br />
Torbjørn Røe Isaksen<br />
er gjest på KABBs<br />
nettmøte 26. mai<br />
Synshemmede i arbeidslivet har vært tema for flere nettmøter hos<br />
KABB det siste året. Reporter Kurt-Ove Mæland har samlet gjester<br />
som har kastet lys over arbeidsmarkedet og egne erfaringer. Nå<br />
kommer inkluderingsministeren for å orienter og svare på spørsmål.<br />
Webinaret foregår på nettplattformen Zoom og alle er velkommen til å<br />
delta. Kontakt KABB, om du vil motta invitasjon med lenke.<br />
de som mestrer teknologien og de<br />
som ikke får det helt til.<br />
- Interesseorganisasjoner har<br />
vært veldig på, for å få folk over<br />
på digitale flater. Både KABB<br />
og Blindeforbundet har hatt mer<br />
aktivitet digitalt og har lært opp<br />
medlemmene sine. Dette gir en<br />
større deltakelse for de som tar det<br />
digitale skrittet. De av oss som gjør<br />
det, vil ha et fortrinn i forhold til de<br />
som ikke er med på utviklingen.<br />
Derfor er det viktig for oss å fortsette<br />
med å hjelpe hverandre<br />
med å mestre bruken av digitale<br />
plattformer.<br />
Dette ser vi også i KABB, derfor<br />
forsøker vi å bruke og invitere<br />
til deltakelse og samvær i flere<br />
kanaler.<br />
- Teknologi er så mye mer enn en<br />
datamaskin koblet til internett. Vi<br />
bruker for eksempel en telefonsvarer<br />
som oppmuntrings telefon,<br />
vi har årsmøte som telefon møter<br />
og vi inviterer til uforpliktende<br />
kaffeslabberas ved at folk kan<br />
ringe fra fasttelefonen sin og slå<br />
en enkel kode. Dette er også<br />
digitale fremskritt der vi skaper<br />
nye fellesskap som gir styrke og<br />
inspirasjon i hverdagen, avslutter<br />
Woie.<br />
Kaffeslabberas hos KABB<br />
Har du lyst til å prate uformelt på telefonen? KABBs likepersoner har<br />
åpen telefon hver torsdag og søndag klokken 19.00. Tilbudet har<br />
kommet i gang etter at KABB har sett behovet for at mange som har<br />
lavere kompetanse på data, trenger noen å snakke med. Vi kaller det<br />
«Kaffeslabberas» og telefon<strong>nummer</strong>et er 21 98 42 00, når du blir bedt<br />
om kode, taster du 69 81 69 81<br />
Vipps din gave til KABB<br />
Synes du KABB gjør et viktig arbeid? Vi har fått til mye det siste<br />
året, takket være støtte fra trofaste givere. Men vi trenger enda flere<br />
med på laget. Blir du med i KABBs hejagjeng som tar ansvar for at<br />
blinde, svaksynte og mennesker med lesevansker skal få like gode<br />
muligheter innen kirke og kristenliv som alle andre?<br />
Vipps din gave til <strong>nummer</strong>: 20729
10<br />
Innspill<br />
Myten om alt<br />
blinde går glipp av<br />
HEIDI HALVORSEN<br />
SKRIBENT I SYNLIGE STEMMER<br />
Hvor viktig er egentlig det å se? Er det sant at 80% av<br />
alle sanseinntrykk kommer gjennom synet, Hva betyr<br />
i så fall det? Og hva med blikkontakt, er det mulig å<br />
utvikle en sterk og sunn tilknytning mellom forelder og<br />
barn uten syn?<br />
For noen uker siden hørte jeg i et program på TV en<br />
påstand jeg har hørt mange ganger før. Påstanden om<br />
at 80% av alle sanseinntrykk kommer gjennom synet.<br />
Som blind kom derfor neste tanke ganske naturlig:<br />
Mener de som sier dette at jeg som blind bare får med<br />
meg 20% av det som kan oppfattes rundt meg? Er min<br />
virkelighetsoppfatning basert på kun bruddstykker og<br />
brokker av det som faktisk skjer?<br />
Jeg har tenkt mye på dette i etterkant. Slik påstanden<br />
oftest blir brukt, høres det sånn ut. Jeg har nok<br />
også selv ubevisst tenkt i de baner, noe som i<br />
mange situasjoner gjør at jeg føler meg uvitende og<br />
inkompetent. Ved nærmere ettertanke er jeg derimot<br />
ganske sikker på at dette ikke stemmer. Jo, for en<br />
med alle fem sansene intakt, kan det nok stemme<br />
at så mye som 80% av sanseinntrykkene kommer<br />
gjennom synet. Men det betyr bare at synet er en så<br />
dominerende sans at den overdøver de andre. Ikke at<br />
de andre sansene gir dårligere informasjon, de roper<br />
kanskje bare ikke så høylytt som synssansen.<br />
Jeg spurte en synspedagog om akkurat dette, her er<br />
svaret han ga: «Det er de som ser som går glipp av<br />
noe, ikke du!» med det mente han at jeg, som blind,<br />
utnytter de andre sansene langt bedre enn en som ser.<br />
Det betyr ikke at blinde hører bedre enn andre, vi har<br />
bare utviklet evnen til å nyttiggjøre oss av lydene som<br />
gir informasjon.<br />
Et enkelt eksperiment du kan forsøke for å teste det<br />
ut er dette: Lukk øynene i et par minutter. Legg merke<br />
til hvilken informasjon du da får gjennom de andre<br />
sansene. Hva hører du som kan fortelle deg noe om<br />
omgivelsene? Hva føler du? Hva lukter du? Det er<br />
mer informasjon enn du kanskje tror som ligger der og<br />
venter på å bli oppdaget når lyset skrus av!<br />
En annen myte som jeg lenge selv delvis har trodd på,<br />
er betydningen av blikkontakt i tidlig tilknytning mellom<br />
forelder og barn. Jeg mistet synet helt da sønnen min<br />
var baby, og har fått høre bekymring og uttrykk for<br />
nettopp dette: Hvordan vil tilknytningen og samspillet<br />
mellom meg og barnet mitt fungere uten blikkontakt?<br />
Da jeg studerte spesialpedagogikk og leste faglitteratur<br />
om barns utvikling, var dette med mimikk og blikkontakt<br />
trukket fram som svært viktig i tidlig tilknytning. Alt jeg<br />
har lært om dette og også fått høre av fagpersoner og<br />
andre i forbindelse med egne barn, har gjort at jeg har<br />
vært i tvil om min evne til nettopp det<br />
Her om dagen hørte jeg en psykolog fortelle meg<br />
noe helt annet. Hun har forsket på dette med<br />
tilknytning i flere år. Hun bekreftet at faglitteratur<br />
trekker fram blikkontakt og mimikk som svært viktig i<br />
tilknytningsfasen. Men hun var ikke det minste i tvil om<br />
at det IKKE er blikket som er viktig her, men nærhet,<br />
oppmerksomhet og samspill. At andre sanser fint kan<br />
erstatte blikket. At dette med blikk og mimikk oftest er<br />
brukt fordi det er det enkleste å beskrive.<br />
Å høre dette var for meg helt nytt. Nytt og herlig<br />
befriende. Det får meg til å lure på hvor mange andre<br />
myter om blinde jeg går rundt og tror på? Jeg ser i så<br />
fall fram til å få stukket hull på flere av dem – DET vil<br />
jeg ikke gå glipp av!
11<br />
Kjøp lydbøker fra KABBs lydbokbutikk, da støtter du KABBs arbeid.<br />
lydbokbutikk.kabb.no<br />
• Klikk på bøkene<br />
• Betal med vipps<br />
• Last ned bøkene til din mobiltelefon eller pc<br />
Gode<br />
priser!<br />
Ulykkelig fred<br />
kr 149,-<br />
Stillhetens land<br />
kr 169,-<br />
Fuglene synger ikke<br />
lenger kr 149,-<br />
Minutter med Jesus<br />
kr 149,-<br />
Det nye testamentet<br />
Nynorsk<br />
kr 299,-<br />
Matteus - Markus<br />
Lukas - Johannes<br />
kr 100,-<br />
En dag i Herrens<br />
forgårder<br />
kr 200,-<br />
Kamillas venn<br />
kr 100,-<br />
Hos Storytel finner du hele Bibelen på lyd,<br />
sammen med mange andre lydbøker fra KABB.<br />
Hver gang du laster ned og leser KABBs bøker<br />
i Storytel gir det inntekter til KABBs arbeid blant<br />
syns- og lesehemmede.
Returadresse:<br />
KABB, Postboks 333,<br />
1802 Askim<br />
Siden sist<br />
Alltid ledig ytterst!<br />
AV HILDE LØWÉN GRUMSTAD, ORGANISASJONS-DIAKON I KABB<br />
«Unnskyld, er det ledig her?» spør<br />
jeg litt forsiktig en av damene som<br />
er på kurs på Diakonhjemmet på<br />
Diakoniens dag. Diakoni er kirkas<br />
omsorgstjeneste, og inkluderende<br />
fellesskap er en av bærebjelkene.<br />
«Nei, her er det opptatt, vi holder av<br />
til en vi kjenner skjønner du» svarer<br />
hun med et smil.<br />
Dette skjedde for noen få år<br />
siden. Jeg var fersk i gamet som<br />
organisasjonsdiakon i KABB, og<br />
kjente ingen. Dagen startet med at<br />
jeg ikke fant meg en sitteplass idet<br />
alle ble ønsket velkommen. Jeg var,<br />
som vanlig, ikke for tidlig ute. Derfor<br />
gikk jeg inn bakerst i auditoriet. Det<br />
var interessant å se hvor mange<br />
ledige plasser det var på midten<br />
av stolradene. Men ingen ytterst.<br />
Der var hver benkerad stengt. Jeg<br />
nekter å tro at så mange deltagere<br />
hadde sosial angst, og dermed<br />
måtte sitte ytterst for å kunne gå<br />
ut ved behov. Ingen måtte vel<br />
heller gå litt tidlig, det hadde jo ikke<br />
begynt engang. Bakerst i lokalet sto<br />
det flere langs veggene, eller satt<br />
på gulvet eller i trappa.<br />
Endelig ble det pause, og vi forflyttet<br />
oss til kantina. Mange småbord<br />
med disse folka som har en<br />
hang til diakoni. Praten gikk livlig<br />
rundt bordene om hvordan møte<br />
folk på en god måte. «Hvor skal<br />
jeg sitte, jeg kjenner jo ingen. Kan<br />
jeg bare stikke av?» var min første<br />
tanke.<br />
Etter litt vandring frem og tilbake<br />
i håp om å se et kjent fjes, ga jeg<br />
opp det prosjektet. Det var nok bare<br />
å spørre om en plass. Og svaret<br />
jeg fikk har du allerede hørt. Og det<br />
skjedde ikke bare en gang!<br />
Tenk at det skal være så vanskelig<br />
å finne seg en plass. Og hvis du<br />
er så heldig å se et kjent fjes, eller<br />
er synshemmet og er avhengig<br />
av å høre en kjent stemme, er<br />
det ikke dermed sagt at du får<br />
plass. Noen har holdt av skjønner<br />
du… Opplevelsen fra Diakoniens<br />
dag sitter fortsatt i kroppen. Hva<br />
temaet for dagen var husker jeg<br />
ikke. Men det kan lett ha vært noe<br />
om inkluderende fellesskap. Det<br />
snakkes det jo om hele tiden! Det er<br />
jo diakoniens DNA!<br />
En ting er å si halleluja, en annen<br />
ting er å gjøre det! Med andre ord,<br />
vi må gjøre inkluderende fellesskap.<br />
Det skal være plass til en til, alltid!<br />
Så folkens, la oss gå foran med et<br />
godt eksempel:<br />
Ytterst i kirkebenken skal det<br />
alltid være en ledig plass. For den<br />
som kommer sist, og kanskje ikke<br />
kjenner noen. Er du prest kan du<br />
snakke om det i en preken eller<br />
tre. Alle som kommer til kirken skal<br />
oppleve at her er det plass, uten<br />
å måtte lete og spørre. Hadde det<br />
vært meg som ønsket velkommen<br />
på Diakoniens dag, hadde jeg bedt<br />
folka trekke inn mot midten. Hvor<br />
vanskelig kan det være?<br />
På kirkekaffen er det lov til å holde<br />
av en plass eller to ved bordet. Til<br />
noen du ikke kjenner enda!