Sikkerhet 2020 3_Ta ansvar
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
SIKKERHET
Fagblad om industrivern, trygghet og sikring Nr 3/2020
TEMA:
TA ANSVAR
Dette
kunne vært
din annonse
Det lønner seg å være
synlig med innhold som
treffer målgruppen
Bladet Sikkerhet tilbyr
fine annonseplasser
Bladet Sikkerhet har et opplag på 6000.
Det sendes ut til 1200 industrivernpliktige
virksomheter, nødetater, frivillige organisasjoner,
beredskapssjefer i alle kommuner, fylkesmannen
og sentrale myndigheter (Direktoratet
for samfunnssikkerhet og beredskap, Justisog
beredskapsdepartementet).
Vi tilbyr
annonser for halv
pris siden industrivernkonferansen
ble avlyst
for å hjelpe til med
å profilere virksomheten
din.
1/1 side: 5 000 kr
Bakside: 10 000 kr
1/2 side: 2 500 kr
Bestill her:
Elizabeth Kvie Lundevall
Mobil:900 20 017
e-post: ekl@nso.no
Innholdsfortegnelse
TEMA: TA ANSVAR
Leder .............................................................................. 4
Når brann ikke kan slukkes med vann ........................5-6
Begrens skadeutviklingen ......................................10-15
Lag system .............................................................16-17
Sammen redder vi liv ..............................................18-20
Ny medarbeider i NSO.................................................. 21
Kryssøver industrivernet .........................................22-23
Alle virksomheter har en redningsstab ...................24-27
Vil ha industrivern inn i ryggmargen .......................28-32
Nærhet og kjennskap er viktig ...............................33-35
Lynraskt industrivern ..............................................36-38
Hvordan sikre deg mot cyberangrep? ....................39-41
Ny fagskole for brann og redning .......................... 42-45
Vi vil jo gjerne være med- KTP.................................46-53
Slipper køen ................................................................. 54
Database for brannsikkerhet ...................................55-59
Ammoniakkutslipp .................................................. 60-67
SIKKERHET 3 /2020
ISSN 0805 – 0680
Opplag: 6.000
Utgiver: Næringslivets sikkerhetsorganisasjon (NSO)
Trykk: Wittusen & Jensen
Tilrettelegger for distribusjon: Akershus Reklame
Team as – art-as.no
Kontakt: Postboks 349, 1326 Lysaker
tlf: 901 00 333, www.nso.no
Facebook: @industrivern
epost: sikkerhet@nso.no
Redaktør: Elizabeth Kvie Lundevall
Grafisk formgivning og annonser: Wittusen & Jensen
«Sikkerhet» innestår ikke for det faglige innhold
i signerte artikler og ikke for kvaliteten på omtalte
produkter.
Det er ikke tillatt å kopiere eller tilgjengeliggjøre deler
av eller hele bladet i Sikkerhet uten særskilt avtale med
NSO. Unntak gjelder dersom det er hjemmel i lov,
i avtale med Kopinor eller interesseorganisasjonen
for rettshaver til åndsverk.
Sikkerhet er som medlem av Fagpressen forpliktet på
Redaktør-plakaten og Vær Varsom-plakatens regler
for god presseskikk. Pressens Faglige utvalg (PFU) er
et klageorgan oppnevnt av Norsk Presseforbund som
behandler klager mot mediene i presseetiske spørsmål.
Ta ansvar
Det handler om å ikke gi seg, om å finne kreative
løsninger, om å gjøre ting annerledes, selv når det blir
krevende og forutsetningene endres. Det har mange
gjort de siste månedene.
Covid-19 har ført til at virksomheter har måttet endre
på mye i året som har gått. På tross av pandemi har
industrivernledere likevel vært forberedt og øvd
riktig. Vard Langsten øvde kort tid før ammoniakkutslippet.
Industrivernet i Romerike Avfallshåndtering
IKS slukket en eksplosiv brann på to minutter.
Alcoa slukket to krevende truckbranner. Industrivernet
i Kongsberg Teknologipark AS bistod
Kongsberg brann og redning en natt i sentrum.
Det ligger en trygghet i å møte slike mennesker som
holder fortet selv om det er litt annerledes tider.
Mine kollegaer har måttet finne nye metoder å
kontrollere om beredskapen i industrien er i henhold
til forskrift om industrivern. Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
tenkte nytt og var framoverlent. Som et
ledd i dette ble digitale tilsyn et naturlig valg.
Ukentlig rapporterte mine kollegaer om tilsyn i det
ganske land. De har fortalt om fordeler og ulemper
som er erfart med digitale tilsyn, samt hva de har
mistet ved å ikke besøke virksomhetene. Ved stedlige
tilsyn ser man sammenhengen bedre mellom teori og
praksis. Et fysisk tilsyn vil alltid gi andre opplevelser
enn et digitalt tilsyn. For å tilnærme oss dette har
bilder og videoer vært viktig.
Industrivern-Norge vil gjerne bli bedre og vi hører
gjerne din historie.
Redaktør
Elizabeth Kvie Lundevall
ekl@nso.no
Mobil: 900 20 017
FØLG OSS HER:
På nett: nso.no
Facebook: facebook.com/industrivern
LinkedIn: linkedin.com/company/næringslivetssikkerhetsorganisasjon
Foto her og forside: Shutterstock.com og iStock.com
Sikkerhet 03/2020
3
Et spennende år i vente
I skrivende stund (tidlig desember)
skulle Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
ha ønsket velkommen til
Industrivernkonferansen 2020. Det
ble det ikke noe av. Isteden sitter vi
på hjemmekontor og gjennomfører
de aller fleste tilsyn og veiledninger
via videokonferanser.
Er det lys i tunnelen? Jeg håper det.
Pandemien som har endret samfunnet
på så mange måter, kan kanskje
bli historie i løpet av 2021. Hvis
vaksinene holder det de lover og
smittespredningen dermed stoppes.
Hva har vi i å se frem til? I Næringslivets
sikkerhetsorganisasjon vil vi
veldig gjerne ut på vanlige tilsyn ute
i virksomhetene igjen. Vi vil se kursdeltakere
samles i kurslokaler, og
ikke minst ser vi frem til å invitere til
Industrivernkonferansen 2021.
Men blir alt som før? Neppe. Og det
er kanskje like greit. Vi har lært oss
å kommunisere via digitale kanaler
på en annen måte. Vi kjenner både
muligheter og begrensninger ved
denne kommunikasjonsformen.
Dermed lærer vi når det er helt greit
å se hverandre på skjerm, og når det
er viktig å treffes fysisk.
Vi håper å dra nytte av erfaringene
med over 100 digitale tilsyn i 2020
i videreutviklingen av tilsynsrutinene
våre. Vi har erfart at det er
avgjørende å få tilsendt dokumenter
på forhånd slik at vi er bedre forberedt.
Videokonferansene blir ofte
mer konsentrerte, og tidsbruken
mer rasjonell. Det betyr at det er
viktig å gå rett på sak og stille presise
spørsmål. Vi ser også hvilken nytte vi
har av tilsyn der vi er ute i virksomhetene.
Det blir enklere å følge opp
observasjoner som gjøres før under
og etter møter og befaringer. Verifisering
av det som står i dokumenter,
eller blir presentert, i møtet, viser seg
ofte enklere når vi er til stede.
Vi vil få et utvidet veilednings- og
kurstilbud. Nettbaserte løsninger vil
både supplere noen av dagens tilbud,
gi helt nye tilbud og kanskje erstatte
enkelte kurs vi har hatt tidligere.
Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
vil også oppfordre til at nettverk og
regionale samlinger vurderer gode
digitale møtearenaer som et supplement
til fysiske møter for å nå flere.
Vi vet pandemien har slått veldig
forskjellig ut for ulike bransjer og
ulike virksomheter. Dermed vil også
situasjonen når alt «normaliseres»
kunne være en annen enn den var
tidlig 2020. Vi vil kanskje kunne
følge opp de som trenger det enda
bedre enn før. Vi vet veiledninger via
videokonferanser kan fungere bra,
og oppfølgingstilsyn vil også kunne
gjennomføres oftere med digitale
løsninger. Det betyr at vi kan reise
noe mindre, men vi skal fortsatt være
et tilsyn som møter virksomhetene på
hjemmebane – også fysisk.
I denne utgaven av Sikkerhet ønsker
vi å bidra med erfaringsdeling
gjennom å dele hendelser som har
skjedd i og utenfor virksomhetene.
Dette skulle vi også ha brukt mye av
Industrivernkonferansen på i år. Vi
vet at mange setter pris på å få høre
hvordan en ulykke er håndtert
i praksis, og hvordan industrivern har
greid å omsette det de har øvet på ut i
praksis den dagen det virkelig gjelder.
På konferansene våre pleier vi ofte
presentere nye navn fra scenen.
Nå har vi forsøkt å trekke frem noen
av de nye sentrale personene
i Direktoratet for samfunnssikkerhet
Knut Oscar Gilje, direktør i Næringslivets
sikkerhetsorganisasjon. Foto: Terje Skåre
og beredskap (DSB). Vi hadde håpet
å få DSBs nye direktør, Elisabeth
Aarsæther, til å åpne konferansen,
men nå har vi isteden invitert henne
inn i bladet. I forrige utgave var det
ny avdelingsdirektør Johan Marius
Ly som ble presentert for Sikkerhet
sine lesere. Vi håper å kunne invitere
dem til senere konferanser. DSB og
Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
opprettholder den tette og gode
dialogen på faglige saker gjennom
jevnlige møter og annen kontakt ved
behov. Enten det gjelder koordinering
av storulykketilsyn, oppfølging av
prinsipielle faglige avgjørelser eller
dialog rundt forskriftsendringer eller
det årlige forventningsbrevet DSB
sender Næringslivets sikkerhetsorganisasjon.
Jeg ønsker alle et godt 2021, og jeg
håper vi kan ses mer i det kommende
året!
KNUT OSCAR GILJE
Når brann ikke kan
slukkes med vann
…og 156 kilo pulver heller ikke er nok. Hva gjør man
da? Industrivernleder Daniel Risbakken forteller hva
industrivernet gjorde da to trucker brant på jobb i Alcoa.
— Vi har lært at pulver ikke alltid er
godt nok til å slukke en brann etter å
ha hatt to truckbranner. Vi har også
lært at det er en reell risiko knyttet
til det å ha kjøretøy som brenner i
elektrolysen, særlig om man ikke
oppdager den på et tidlig tidspunkt,
sier Daniel Risbakken, industrivernleder
i det amerikanske eide aluminiumverftet
Alcoa der råstoffet alumina
smeltes til flytende aluminium.
En truck brant helt ned på en kjørebro
mellom elektrolysecellehallen
og en annen truck i en av elektrolysehallene.
TRUCK I BRANN PÅ
KJØREBRO
— Den mest utfordrende brannen
skjedde på en kjørebro mellom to
elektrolysecellehaller, på nattskiftet.
En av operatørene oppdaget at en
Tekst Elizabeth Kvie Lundevall, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
Bilde Daniel Risbakken Foto ALCOA
parkert truck brant. En elektrolysehall
er om lag 500 meter lang og vi
har tre stykker, så det er ikke gitt at
de ti som er på jobb på natten er i
nærheten, opplyser Risbakken,
Brannårsaken var mest sannsynlig
elektrisk kortsluttning. Brannen
hadde nok pågått en stund før den
ble oppdaget fordi det var kraftig
røykutvikling. Personen som oppdaget
brannen fikk tilkalt hjelp, og
startet slukkearbeidet. Det medgikk
mange pulverapparater for å slå ned
flammene, men de opplevde stadig
reantenning. For å få bukt med brannen,
måtte temperaturen ned. Der er
en brannslange på et kranverksted
vegg i vegg med kjørebroen, den ble
benyttet til å kjøle ned trucken.
– Det er alltid industrivernpersonell
på jobb, vi har kontinuerlig produksjon
hele døgnet, hele året. Industrivernet
må vite hvor utstyret er og
være i gang raskt med innsats, sier
Risbakken.
156 kilo pulver, seks liter skum og
to CO2 apparater, samt vann fra
brannslangen ble brukt til å slukke
brannen.
Industrivernet pøste på med pulver.
Men brannen blusset stadig opp
igjen. Pulver slår ned flammene og er
effektivt i så måte. Men overflatetemperaturen
på trucken var blitt så
høy, at pulveret ikke hadde tilstrekkelig
kjølende effekt slik at brannen
Målet er at industrivernet
lærer seg å takle alle
uønskede hendelser som
kan inntreffe på bedriften.
4 5
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
ALCOA:
Alcoa står for Aluminium Company of
America, er amerikanseid fremdeles
og startet i 1884. Alcoa etablerte seg
i Norge i 1962 gjennom et samarbeid
med Elkem ASA. Sammen drev de et
smelteverk i Lista og et i Mosjøen. I dag
er disse to anleggene 100 prosent Alcoa-eid
og drives på vannkraft. I tillegg
til smelteverket, driver Alcoa også en
anodefabrikk i Mosjøen. Anodefabrikken
leverer til smelteverket i Mosjøen,
samt Alcoa Fjardaal på Island.
UHPS
ANLEGG:
Ultra-Høytrykks-System. På engelsk
heter det Ultra High Pressure System
er et høytrykks slukkeanlegg. UHPS
finnes i en rekke utførelser, med to
ytelser og fire alternative driftskilder:
bensinmotor, dieselmotor, hydraulikk
eller direkte på kraftuttak.
Gjennom støpeteknologi og ren elektrolysemetall,
forsyner Alcoa Norge
europeiske valseverk, pressverk og
støperier med produkter i aluminium.
CAFS
Brann på kjørebroen. Det ble brukt
156 kilo pulver, seks liter skum, to
CO-apparater og vannslange for å
hindre re-antenning ble brukt for å
slukke brannen. Brannen utviklet
seg kraftig og fikk dermed høy
kjernetemperatur. Foto: Alcoa.
Trykkluftsskum.
Compressed Air Foam System.
I disse rørene krabber røykdykkerne fra
nabovirksomheten Endyne og det kommunale
brannvesenet gjennom. Alcoa og Endyne har et
samordnet industrivern. Foto: Alcoa.
blusset opp igjen.
— Det var først da vi brukte vann
at brannen slukket. Generelt skal
man være veldig forsiktig med vann
i en elektrolysehall, med tanke på
risikomomentene med store mengder
strøm og flytende metall, men i dette
tilfelle brant det på en kjørebro, og
fagleder industrivern vurderte bruk
av vann som trygt, sier Risbakken.
TRUCKBRANN PÅ
ELEKTROLYSECELLEN
Brann nummer to var også i en truck.
Med ett tok det fyr i motorrommet
under setet på en truck som arbeidet
på en åpen elektrolysecelle i en av elektrolysecellehallene.
En elektrolysecelle
er nærmest som et stort nedfelt
badekar med flytende aluminium.
I trucken som tok fyr, satt en operatør.
Han rømte ut av trucken, og tok
med seg pulverapparatet. Apparatet
i trucken er på to kilo pulver. Han
tømte apparatet på flammene. Brannutviklingen
ble redusert, men så slo
flammene opp igjen. Flere kollegaer
løp for å hente brannslukningsapparat
med pulver og varslet industrivernet.
— Hovedandelen av industrivernet
jobber allerede i elektrolysen. Så fire
av fem som var i innsats kom fra
industrivernet. På industrivernets
brannstasjon ble bil og beredskapstilhengeren
hentet. Der har vi pulver-,
skum- og CO2- apparater, forklarer
Risbakken.
84 kilo pulver brukte industrivernet
på trucken som brant. Trucken og
området rundt ble helt hvitt. Det er
for risikofylt å bruke vann i nærhet
til elektrolysecellen grunnet store
mengder strøm og flytende metall
— Hadde vi brukt vann, kunne vi
forårsaket lysbuer. Spruter vi feil med
vannslangen og får vann ned under
metallspeilet med flytende aluminium
som befinner seg i gulvhøyde
og holder 980 grader, hadde det
eksplodert, sier Risbakken.
Industrivernet sprutet tre liter skum
over motoren og det var nok til å
stoppe reantenningen. Temperaturen
sank.
Bygningen er designet for å tåle
varme. Den er laget av betong, på
alle kanter. Platekledningen skal tåle
varme, men selv aluminiumsplater
brenner om det blir varmt nok,
opplyser Risbakken.
SPØR ANDRE
Gjennom evalueringen lærte industrivernet
på Alcoa at det er bedre
å bruke skum for å slukke branner
i elektrolysen, og da særlig med et
såkalt CAFS-anlegg, som inneholder
trykkluftskum. CAFS står for de
engelske ordene Compressed Air
Foam System.
— Skummet er klebrig. Det klistrer
seg fast der det sprøytes. Retter vi
spruten mot tak og vegger, blir det
sittende fast. Vi må ha kontroll på
slukkemiddelet, slik at man ikke
genererer nye farlige forhold, sier
Risbakken.
Han presenterte de to truckbrannene
for verksledelsen. Han fikk undersøke
om det var bedre løsninger enn de
tradisjonelle slukkemetodene, pulver
og vann. Industrivernlederen hos
en nærliggende bedrift har et
Ultra-Høytrykks-System (UHPS)-
skumanlegg, og Risbakken oppsøkte
ham for å lære om anlegget og se om
det kunne være noe for industrivernet
på Alcoa.
— Bedriften som har UHPS-anlegg
håndterer mange ulike typer risiko
med kjemikalier og har derfor skumløsning.
De har et kostbart anlegg
som er dimensjonert for å takle
hendelser som ikke vi har hos oss. Vi
har ikke bruk for det samme utstyret.
Men vi trenger å kunne skumlegge
et kjøretøy på en kontrollert måte,
forklarer Risbakken.
Han fikk prøve UHPS-anlegget og
ble fort overbevist om at et trykkluftsbasert
skumanlegg var noe industrivernet
på Alcoa trengte. Nå har han
kjøpt inn et CAFS-anlegg som inneholder
50 liter skum. Anlegget står
klart på en tilhenger der industrivernet
har samlet slukkeutstyret så
det er klart til å kjøres inn der det
trengs. En 300 bar trykkluftsflaske
er «motoren» som trengs for å drive
anlegget, og flasken står også på
hengeren.
— Det handler om å alltid søke etter
de beste løsningene etter at noe har
skjedd. Det skjer mye nytt, og det
gjelder å holde seg informert. Vi gikk
gjennom hva som skjedde hos oss og
valgte å søke utad til andre virksomheter
for å se om de har bedre løsninger
og verktøy enn det vi bruker,
sier Risbakken.
SAMARBEID GIR GEVINST
Industrivernet har allerede øvd
med CAFS-anlegget. Det gjorde de
sammen med industrivernet i nabovirksomheten
Aludyne som ligger
ved siden av. Alcoa leverer flytende
aluminium til nabovirksomheten.
— I henhold til industrivernforskriften
plikter vi til å kommunisere
hvilke farer som kan påvirke nabovirksomheten
og samordne industrivernet.
Aludyne har et forsterket
industrivern med røykdykkere. De
hjelper oss dersom vi trenger det, og
industrivernet i Alcoa er klare for å
hjelpe industrivernet på Aludyne, sier
6 7
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
§ 11. SAMORDNING AV INDUSTRIVERN:
Dersom konsekvensene av en uønsket hendelse kan påvirke annen virksomhet som er pliktig til å etablere industrivern
etter denne forskriften, skal virksomhetenes industrivern samordnes. Samordningen skal avtales skriftlig og beskrives
i virksomhetens beredskapsplan. Kilde: Forskrift om industrivern
Se nso.no for mer informasjon
Trykkluftskum er et nytt verktøy Alcoa har gått til innkjøp av for å slukke
brann. Industrivernet kan raskt kjøre hengeren med CAFS-anlegget dit de
må gjøre innsats. Foto: Alcoa.
To bunner av elektrolyseceller satt mot hverandre. Røykdykkerne fra
nabovirksomheten Aludyne og det kommunale brannvesenet øver i den
og leier denne av Alcoa som står på industriområdet deres. Foto: Alcoa.
Risbakken. Det samordnede industrivernet
øver sammen også i covid-19
tider.
— Det er ikke så lett å ha utrykningsøvelser
i pandemitid, for det er ikke
lett å ha kontroll på hva den ene og
den andre gjør når vi skal holde en
meters avstand. Men vi har funnet
ut at vi kan trene på å bli bedre på å
bruke utstyret vi har, sier Risbakken.
Han forteller at industrivernet oppnådde
en kastelengde på ti meter med
trykkluftskummet rettet mot en vegg.
Det pumper ut 50 liter skum på 2,5
minutter, til sammenligning tømmer
man et seks kg pulverapparat på ca
17 sekunder.
— Innsatstiden til et CAFS-anlegg er
tilnærmet lik null. Det er bare å åpne
trykkluftsflasken og dra ut slangen
så er man klar til innsats. Det er lite
avrenning med trykkluftskummet.
Det betyr at vi i større grad kan bruke
det på en sikker måte i elektrolysehallene,
sier Risbakken.
Han legger til at han valgte et lite
CAFS-anlegg med lav vekt, slik at det
lett kan transporteres omkring på
bedriften.
— Brenner det i en truck, kan vi
Det ligger læring i å fortelle
hvordan industrivernet håndterte
brannen, hva de gjorde
og evalueringen i etterkant.
ikke slenge over et brannteppe. Vi
rekker ikke så høyt opp. Vi har ikke
røykdykkere, så det er ikke noe vi kan
gjøre. Vi kan ikke gå nærme en truck
som brenner, sier Risbakken.
Røykdykkerne hos Aludyne trener i
Alcoas overtenningscontainer. Det
er to bunner av to elektrolyseceller
satt mot hverandre. Den har flere
innganger og en overgang i den
bunkerligendende gjenstanden. Det
kommunale brannvesenet trener også
i den. Nabovirksomhetene holder
felles industrivernøvelser.
VAR GODT SKODD
— Det er viktig å øve realistisk. Industrivernet
trente i fjor på at to trucker
kolliderte. Dette kan skje hos oss, det
har vi med i risikoanalysen vår, sier
Risbakken.
Han hadde arrangert at den ene
trucken hadde tippet på siden,
en person kom i klem, og trucken
begynte å gå. Føreren var sjokkskadet
og ute av stand til å hjelpe til. Industrivernet
måtte finne ut hvordan de
skulle angripe situasjonen. De måtte
øve på to ting samtidig; slukke en
brann og utøve førstehjelp.
— Det er viktig å trene på flere
utfordringer og flere typer utstyr.
Industrivernet må regne med å ta seg
av brannskadde samtidig med at de
håndterer en brann, sier Risbakken.
Han legger til at det tar tid å arrangere
virkelighetsnære øvelser, men han
mener det er verdt det. Industrivernet
synes det er interessant å øve så
nært opp til virkeligheten for å være
forberedt til å takle det som måtte
skje med deres kollegaer. Risbakkens
mål er at industrivernet lærer seg å
takle alle uønskede hendelser som
kan inntreffe på bedriften.
DEL HISTORIENE
Risbakken er opptatt av å fortelle om
de to uønskede hendelsene. Det ligger
læring i å fortelle hvordan industrivernet
håndterte brannen, hva de
gjorde og evalueringen i etterkant.
– Vi er utelukkende ute etter å
lære for å bli bedre. Folk gjør
feil. Vi må evaluere hendelsene
og innsatsen vår slik at vi lærer
og blir bedre av det. Jeg lagde
en presentasjon av begge truckbrannene
og industrivernets
innsats for verksledelsen. Vi
gikk grundig gjennom alt, har
evaluert hendelsene og blitt
bedre enn vi var før, informerer
Risbakken.
Han understreker at ledelsen er
opptatt av at alt som skjer rapporteres
inn til dem, analyseres og at tiltak
settes inn for å forhindre at det skjer
igjen.
RISBAKKENS INDUSTRIVERNTIPS:
ØVELSE GJØR MESTER:
Øv på utstyret du skal bruke i innsats og
sett i gang med innsatsen i tidlig fasen.
IKKE LEK VERDENSMESTER:
Ha lav terskel for å varsle lokalt brannvesen.
Ikke lek verdensmester. Det er
bedre å ha brannvesenet en gang for mye
enn en gang for lite på besøk. Har du ikke
kontroll, ring brannvesenet.
EVALUER:
Lag en presentasjon av hva som skjedde.
Evaluer sammen med industrivernet og
ledelsen. Hvordan kan vi bli bedre og
forhindre at dette skjer igjen?
UNDERSØK HVA SOM ER DET
BESTE VERKTØYET:
Vær nysgjerrig og søk etter hva som er
den beste løsningen. Kanskje er ikke vann
eller pulver best, men skum? Hvordan
skal det brukes i så fall? Ta kontakt med
nabovirksomheter og besøk deres industrivern
for å se på deres løsninger.
SAMARBEID:
Kan industrivernet hos deg samarbeide
med nabo-industrivernet? Hos Alcoa og
Aludyne har de funnet ut at sammen er
de sterkere.
DEL HISTORIENE:
Fortell om hva som har skjedd, hvorfor
og hvordan dere blir bedre. Personskader
er krevende å fortelle om, materielle
skader mindre krevende å fortelle om,
men begge deler må formidles slik at alle
kan bli bedre.
Brann i elektrolysen.
84 kilo
pulver gikk
med, men tre
liter skum var
nok for å hindre
re-antenning.
Brannslukningen
startet
på et tidlig
tidspunkt og
det var relativt
lav temperatur.
Foto: Alcoa.
8 9
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
Begrens
skadeutviklingen
– Øv ofte og øv sammen med dem du skal i innsats med, oppfordrer
vakthavende brannsjef Sverre Junker i Asker og Bærum brann- og redning.
Her sammen med innsatsleder politi Magnus Strande og innsatsleder helse
Atle Frøberg 10. juni 2019 under en hydrogeneksplosjon i Sandvika. Asker
og Bærum brann og redning øver også med industrivernet, som Junker sier
har viktig detaljkunnskap om virksomheten. Foto: Knut Bjerke, Budstikka.
10 11
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
Sverre Junker mener
folk må kjenne på
ansvaret for å hjelpe
til ved ulykker.
Han vil at du skal
gjøre noe for å holde
stand til brannvesenet
og
ambulansen
kommer.
Tekst Elizabeth Kvie Lundevall,
Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
– Vi greier ikke alltid å komme så raskt frem på E-18 grunnet trafikken. Folk må derfor regne med å gjøre noe selv før vi kommer, sier Sverre Junker.
Foto: Karl Branaas, Budstikka.
– I Oslo-området er det mer ressurser enn det er i
Distrikts-Norge. Det er naturlig, og slik vil det nok være i
fremtiden også. Det er flest folk som bor i Oslo-området.
Når det gjelder forventningene til oss kan det synes som
om buen er spent for høyt. Folk har store forventninger
om å få rask bistand, men det er viktig at du gjør noen
tiltak selv også. Alle har et medansvar, sier Sverre Junker,
beredskapssjef i Asker og Bærum brann og redning.
Han mener folk i Distrikts-Norge gjerne er flinkere til å
bistå ved ulykker.
– De er nok vant med at det kan ta tid før hjelpen
kommer, så de vet at de selv må gjøre en innsats, sier
Junker.
Han er beredskapssjef i et distrikt med Norges mest
trafikkerte veier, E-18, fra Lysaker til Drammen. Fra
Lysaker og i retning Drammen er det nesten daglig
«trafikalt infarkt», som han kaller trafikkbildet når det
er kø. Det er ikke kollektivkjørefelt innover til Oslo før i
Asker. Han har også ansvar for et stort geografisk område
med mange riksveier med tungtransport og en kystlinje
på 18 mil med mye båter og cruiseskip. Dessuten er det
to storulykkevirksomheter i Asker; sprengstoffabrikken
Chemring Nobel og Takata som produserer vitaminpiller.
– Når det er stor trafikk og mye kø, så medfører dette at vi
bruker lenger tid på å komme fram til et innsatssted, sier
Junker.
Han legger til at særlig på vinteren kan det være krevende
å komme frem i trafikken, ikke bare for våre beredskapskjøretøy,
men mye tåke kan også føre til at ambulansehelikopter
ikke kan lande.
– Hvor lang tid det tar å få bistand fra nødetatene, må inn
i virksomhetenes beredskapsplanverk. Virksomheter må
beregne at det tar tid for oss å komme frem. De må være
forberedt på å gjøre noe selv slik industrivernet gjør, sier
Junker.
Asker og Bærum brann og redning har seks brannstasjoner
sentralt plassert i sitt distrikt. Dette gjøre at de
kan rykke ut fra flere brannstasjoner samtidig og komme
raskt fram til et innsatssted, der den uønskede hendelsen
har skjedd.
Et bilde sier mer enn tusen ord
Junker følger ivrig med på den digitale utviklingen som
nå åpner opp for at folk på ulykkesstedet kan sende bilder
direkte til innsatsenheter. Enkelte nødetater kan nå sende
en tekstmelding til publikum som ringer inn og ved å
klikke på lenken kan publikum filme hendelsen slik at
brann, politi og helse kan se levende bilder.
– 110-sentralen har mottatt bilder fra folk på ulykkesstedet.
Et bilde sier mer enn tusen ord. Det gir oss en god
beskrivelse av situasjonen. Det kan fortelle oss om risiko
og blant annet faren for spredning av brann, forklarer
Junker.
Han sier det er ikke lett å beskrive hva en ser når en står
midt oppi det.
– Men når vi sier «Kan du vise meg det og har du prøvd
Hvor lang tid det tar å få bistand fra
nødetatene må inn i virksomhetenes
beredskapsplanverk. Virksomheter må
beregne at det tar tid for oss å komme frem.
De må være forberedt på å gjøre noe selv
slik industrivernet gjør, sier Junker.
det og det» ja da får vi lettere aktivisert folk til å gjøre
ting. Vi kan gi rettledning fram til våre profesjonelle
aktører kommer på stedet og kan overta, sier Junker.
Han opplyser at det kan være å stenge dører og vinduer
slik at ikke brannen får spredt seg så raskt og enkle tiltak
som begrenser skadeomfanget ved trafikkulykker.
– Får vi bilder, kan vi se hva som skal gjøres og liv kan
reddes på denne måten, sier Junker.
12 13
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
Et bilde sier mer enn tusen ord.
Det gir oss en god beskrivelse av
situasjonen. Det kan fortelle oss om
risiko og blant annet faren for
spredning av brann.
JUNKERS TIPS TIL Å REDUSERE
RISIKOENE SELV:
• Begrens skadeutviklingen. Vær aktiv. Ta i et tak og bistå til
hjelpen kommer
• Øv ofte. Trenger ikke være stort. Kan være en
diskusjonsøvelse
• Øv sammen med dem du skal i innsats med
• Bli kjent med hverandres ressurser
• Øv enkelt og på det nære, det dere har funnet ut kan skje
hos dere
• Bli kjent med utstyret dere har. Prøv det. Virker det?
• Lag en beredskapsplan som tar høyde for når nødetatene
kommer med og uten trafikk
• Kontakt nødetatene. Vis dem beredskapsplanen.
Er den god? Er den realistisk?
• Kommuner og industri må kjenne til hverandre. Ta kontakt
Sverre Junker i arbeid. Foto: Knut Bjerke
Industrivernet en ressurs
Virksomhetene som har industrivern er en ressurs for
oss. Industrivernet har detaljkunnskap som ikke vi
i brannvesenet har. Det er ikke sikkert vi ser alle
risikomomentene og hva som om kan være farefullt,
men industrivernet kjenner egen arbeidsplass og vet
dette. Derfor øver vi sammen med industrivernet ved
storulykkevirksomhetene, sier Junker. Industrivernet
bistår nødetatene når de kommer og har nødvendig
kunnskap om virksomheten. Industrivernet er en svært
viktig aktør for nødetatene. De er med og bidrar til en
rask, effektiv og forsvarlig innsats, mener Junker.
Han understreker at hovednøkkelen for å lykkes
under innsats er å sette av tid og ressurser for å øve
sammen.
– Vi må ha god dialog med de mest risikoutsatte virksomhetene
der skadeomfanget kan være størst. Vi må avklare
hva vi forventer av hverandre. Jeg tror de statlige og
kommunale nødetatene har en tett relasjon til industrien
og industrivernet. Man må se på skadetilfeller som en
samlet innsats, og derfor er det viktig at vi blir kjent med
hverandre og ressursene vi har, mener Junker.
ØV
Det er viktig å øve, og særlig med dem man skal i innsats
med, oppfordrer Junker.
– Selv i pandemitid kan man øve og det med enkle
hjelpemidler. Lag en diskusjonsøvelse. Ta ut brannslangene.
Prøv dem. Fungerer de? Gå gjennom førstehjelpskofferten.
Er alt på plass? Har du kompresser?
øyeskylleutstyr? Det du trenger for å behandle blødningsskader?
Virksomheter kan også øve på fallskader, klemskader og
branntilløp. Det viktigste er at virksomheter lager beredskapsplaner
med instrukser.
– Skap engasjement for å ha øvelser og la det bli til en
sosialt samlende aktivitet. Bli bevisst på hvor man har
plassert brannslukningsapparatet. Hvor mange har dratt
ut splinten i pulverapparatet og vet hvordan det brukes?
Hvor mange har brukt brannslangen? Er det i det hele tatt
vann og trykk nok i den? Kan noen bruke hjertestarteren?
Bruk vernerundene effektivt. Det er lett å bli blind i eget
hus, advarer Junker.
Vi må ha dialog med risikoutsatte
virksomheter der det er potensiale for
brann. Vi må avklare hva vi forventer av
hverandre. Nødetater bør ha en god dialog
med industri og industrivern.
14 15
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
Lag system
Erlend Systad i Asker og Bærum brann
og redning har laget en førstehjelpssekk for
når det haster og sekundene teller.
Tekst Elizabeth Kvie Lundevall, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
Bilde Erlend Systad Foto Asker og Bærum brann og redning.
– Målet med sekken er at vi skal være mest mulig forberedt når det uventede skjer.
Sekken er kjøpt inn til alle beredskapsbilene i Asker og Bærum brann og redning (ABBR).
Like sekker for ulike kjøretøy. Vi har delt inn i seks tema, og hvert tema har fått egen
pose, forklarer Erlend Systad, brigadeleder dagtid i ABBR.
Erlend Systad, brigadeleder
dagtid i Asker og Bærum
brann og redning, viser
frem systemet i førstehjelpssekken
han har laget.
• BRANNSKADER
• SÅRSKADER
• HYPOTERMI
• BLØDNINGER
• BRUDD
• DIVERSE
Det er ikke noe løst inne i sekken. Kun seks poser, og når man åpner sekken, ser man
alle seks samtidig. Hver pose er tydelig merket med tema. Posene er festet med borrelås i
bagen. Systad sier det raskt lar seg gjøre å ta ut den eller de posene man trenger. Som en
påminnelse hvis noe blir brukt kan man snu merkelappen på posen. Da får merkelappen
en annen farge, og i tillegg til tema står det også «ikke komplett».
– Tilpass systemet og utstyr til når man er stresset, ikke når man sitter på kontoret med
kaffekoppen. Når man er stresset, virker ikke våre motoriske evner slik vi er vant med.
Vi må ha intuitive systemer alle skjønner. Førstehjelpssekken er tilpasset
stressende situasjoner, sier Systad.
16 Sikkerhet 03/2020
Sikkerhet 03/2020
17
Sammen redder vi liv
– en nasjonal dugnad
Helse- og omsorgsdepartementet og
Helsedirektoratet vil redde 200 liv i året i Norge.
Industrivernet inviteres til å bli med på dugnaden.
Tekst Elizabeth Kvie Lundevall, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
Bilde Torben Wisborg, forskningsleder i Nasjonal kompetansetjeneste for traumatologi. Foto NKT-Traume.
Den
viktigste
førstehjelpen
ved skader:
Sikre seg selv og skadested
Varsling. Tilkall hjelp
Sikre fri luftvei/sørge for
at pasienten puster til
helseressurser kommer
Akutt sykdom og skader er en viktig
årsak til plutselig død. Et betydelig
antall mennesker i Norge dør eller
får varige og alvorlige funksjonstap.
Flere kunne vært reddet eller fått
mindre følger hvis helsetjenesten
ble varslet tidligere, og det ble satt
i verk enkle, men ofte livreddende
førstehjelpstiltak.
FLERE MÅ YTE FØRSTEHJELP
Norge har en meget bra akuttmedisinsk
beredskap. Nasjonal kompetansetjeneste
for traumatologi (NKT-
Traume) har gjort studier som viser
at den norske befolkning har meget
høy villighet til å yte førstehjelp,
mye høyere enn andre land.
NKT-Traume mener det er viktig
å få med seg industrivernet på den
nasjonale førstehjelpsdugnaden.
– Industrivernet har fått opplæring
i førstehjelp og skal hjelpe folk til
helseressurser ankommer. Riktig
førstehjelp bidrar til å redde liv, sier
professor Torben Wisborg, som er
forskningsleder i Nasjonal kompetansetjeneste
for traumatologi.
Han legger til at av de som dør av
alvorlige skader, skjer dødsfallet hos
åtte av ti før ambulansen rekker frem.
– Det betyr at en del av de 80 prosent
som dør av skader, kunne vært reddet
ved riktig førstehjelp fra folk på
skadestedet, understreker Wisborg.
Ved alvorlige skader er det noen få,
viktige tiltak som alle kan utføre –
uten utstyr – og der det ikke er fare
for å gjøre noe galt. Les rådene hans i
faktaboksen. Klipp dem gjerne ut og
Det betyr at en del av
de 80 prosent som dør av
skader kunne vært reddet
ved riktig førstehjelp fra
folk på skadestedet
heng dem opp på veggen. For
Wisborg mener disse fem, enkle råd
kan sannsynligvis redde en del av de
som nå dør på skadestedet.
- Det er viktig å understreke at
tiltakene ikke kan gjøre skade, men
faktisk kan være livreddende, sier
Wisborg.
Stanse blødninger
Forebygge nedkjøling.
Sørge for at den skadde ikke fryser.
Husk noe varmt både under og over pasienten.
Kilde: Nasjonal kompetansetjeneste for traumatologi ((NKT-Traume) nkt-traume.no
18 Sikkerhet 03/2020
VELKOMMEN
LIVSLANG LÆRING
Helseministeren og helsedirektøren inviterte i 2017 representanter for
akuttmedisinske kompetansemiljøer, frivillige og ideelle organisasjoner,
næringsliv og offentlige myndigheter til det som er blitt den nasjonale
førstehjelpsdugnaden «Sammen redder vi liv».
Dugnaden består av en rekke prosjekt som har mål om at befolkningen
skal få livslang læring av førstehjelpskunnskaper. Opplæringsmateriellet
skal utvikles så det blir en rød tråd fra barnehage til eldresentre.
Kunnskapene bygger på hverandre og tidligere opplæring.
Dugnaden har nå rundet tre år og har langt på vei lykkes med å utvikle
gode og kunnskapsbaserte undervisningsopplegg for barnehagebarn,
skolebarn, ungdom og eldre. Det er mobilisert ressurser og opprettet et
samarbeid mellom frivillige og ideelle organisasjoner og myndigheter.
OM NKT-TRAUME
Nasjonal kompetansetjeneste for traumatologi (NKT-Traume) ble
opprettet 1. mai 2013 og skal bidra til å sikre en likeverdig høy kvalitet
på behandlingen av alvorlig skadde i hele landet, uansett alder, kjønn
og bosted. Kompetansetjenesten er knyttet til avdeling for traumatologi
ved Oslo Universitetssykehus, Ullevål, men består av et nettverk
av regionale traumekoordinatorer og skal tjene hele landet.
NASJONAL KOMPETANSETJENESTE FOR TRAUMATOLOGI NKT- Traume
Arbeidsområdet er hele den akuttmedisinske kjeden for pasienter
med alvorlige skader, fra skadested over tilstedeværende, førstehjelp,
nødmeldetjeneste, ambulanse og avansert prehospital akuttmedisin,
lokalsykehus, traumesentre og rehabilitering og slutter med
pasienterfaringer.
Kilde: Nasjonal kompetansetjeneste for traumatologi ((NKT-Traume)
nkt-traume.no
Knut Oscar Gilje, direktør i Næringslivets
sikkerhetsorganisasjon. Foto: Terje Skåre
INDUSTRI-
VERNET
VIL BISTÅ
- Industrivernet skal være kvalifisert til
å håndtere uønskede hendelser som
kan oppstå i egen virksomhet, og som
truer liv og helse. Det innebærer at de
skal ha kunnskap om å varsle 113,
sikre seg selv og skadested mot
ytterligere skade, iverksette livreddende
tiltak og opprettholde dette
til helseressurser ankommer, og hindre
at den skadde blir nedkjølt, sier Knut
Oscar Gilje, direktør i Næringslivets
sikkerhetsorganisasjon.
Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
har vært med på den nasjonale
dugnaden «Sammen redder vi liv» helt
siden starten. Gilje er glad for at NKT-
Traume vil bidra til å sikre at industrivernet
har den rette kompetansen og
er kvalifisert for å håndtere alvorlige
skader.
De siste to årene har Iren Strømstad
jobbet i Norsk Makulering hvor hun
har hatt hovedansvaret for sikringstiltak
i prosess for makulering og
destruksjon av sensitiv informasjon
som er lagret på papir eller digitalt.
Før det jobbet hun som kvalitetsleder
logistikk i TINE SA hvor hun jobbet
med utvikling og forbedring innenfor
lagring og distribusjon. Strømstad
har også lang erfaring som laboratorieleder
i polymerteknologisk
industri og i farmasøytisk industri.
VIL MOTIVERE TIL
FORBEDRINGER
Strømstad synes det har vært spennende
å følge utviklingen for samfunnssikkerhet,
og spesielt at tilsiktede
uønskede hendelser ble lagt til
internkontrollforskriften i 2017. Hun
har erfaring med helse, miljø- og sikkerhetsarbeid
(HMS), internkontroll,
kvalitetsledelse og revisjon i henhold
til ISO-standarder.
Strømstad ser frem til å gå tilsyn med
industrivernpliktige virksomheter.
Ny rådgiver i NSO
Iren Strømstad startet som rådgiver i
Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
1. desember 2020.
Tekst Karoline Kathrine Åbyholm, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
– Jeg gleder meg til å være ute i industrien
og bidra til at industrivernet
blir bedre. Det handler om å møte
mennesker i forskjellige situasjoner
og bransjer og forstå hvorfor de gjør
som de gjør samtidig som man skal
motivere dem til å bli enda bedre.
Det vil oppleves givende hvis jeg kan
bidra til forbedringer i industrivernet,
sier Strømstad.
– VI, IKKE JEG
Strømstad brenner for godt sikkerhetsarbeid
og mener en god HMSkultur
handler om å dra i samme
retning.
– Da jeg jobbet i farmasøytisk industri,
lærte jeg mye om god HMS- og
sikkerhetskultur som jeg har tatt med
meg videre i jobbene i Trelleborg
Offshore, TINE og Norsk Makulering.
Det handler om å jobbe sammen og
om vi-et, og ikke jeg-et. Med det sagt
så har jeg et sterkt ønske om å hjelpe
til og håper min varierte erfaring vil
være en fordel når jeg skal ut å gå
tilsyn, uttaler Strømstad.
Bilde Iren Strømstad Foto Privat
20 21
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
ROLLEFORSTÅELSE
KRYSS-
ØVING
SAMHANDLING
Kontrollromoperatør
VI BYTTER
ROLLER!
Fagleder
industrivern
FORSTÅELSE
SITUASJONS-
OG VI BYTTER
ROLLER!
ROLLEBEHOV
Orden-og sikring
Innsatsperson
For å sikre at industrivernet har en
felles situasjonsforståelse som bidrar
til økt samhandlingsevne under en
innsats kan man *kryssøve industrivernet.
Industrivernet kan havne i
uønskede hendelser hvor muligheten
for verbal kommunikasjon er begrenset
eller man er under et tidspress
som krever effektiv, rask og presis
informasjonsformidling. Fagleder industrivern
og industrivernpersonellet
vil ha ulike behov i sine tildelte roller
for å gjøre en effektiv og forsvarlig
innsats ved en uønsket hendelse.
Felles situasjonsforståelse er avgjørende.
Ved å oppleve hverandres
oppgaver og roller i rolige omgivelser,
kan man ta lærdom av dette og sikre
en felles forståelse av hverandres
behov i innsats og være mer effektiv i
Å kryssøve
industrivernet
Er industrivernet deres kjent og trygg i rollene sine?
Viser øvelsesevalueringene at kommunikasjonen og
samarbeidet bør forbedres? Da kan dere ha nytte
av å kryssøve industrivernet.
Tekst Eva Jean Greenwood Ormerod, rådgiver i Næringslivets sikkerhetsorganisasjon.
Bilde Eva Jean Greenwood Ormerod Foto Samrawit Asfaha.
kommunikasjonen og informasjonsdelingen.
HVORDAN KRYSSØVE?
Planlegg og gjennomfør en øvelse
hvor industrivernmannskapene
bytter sine tildelte roller i et enkelt
scenario. For eksempel en ulykke
med mulig brukket arm hvor øvelsen
starter med varsling, industrivernet
rykker ut, observerer, gjør en situasjonsvurdering
og øvelsen avsluttes
ved oppstart av nødvendig førstehjelp.
Gjennomfør øvelsen med
de oppgaver og funksjoner innsatspersonellet
har og deretter gjenta
samme øvelse der innsatspersonellet
bytter oppgaver. For eksempel bytter
fagleder industrivern rolle med
en innsatsperson og omvendt, og
For å sikre at industrivernet
har en felles situasjonsforståelse
som bidrar til
økt samhandlingsevne
under en innsats kan man
kryssøve industrivernet.
per,sonen med ansvar for å møte nødetater
bytter med en innsatsperson
som normalt håndterer skaden på
skadested. Har dere et kontrollrom
med operatør som har varslingsansvar?
La denne personen bytte rolle
med en som normalt mottar varslingen.
Man bør gjennomføre en diskusjonsøvelse
i forkant hvor man går igjen-
nom tiltakskort til de nye rollene som
er utdelt og deretter gjennomføre
denne korte praktiske øvelsen i de
nye rollene. Formålet med øvelsen
er ikke å håndtere den uønskede
hendelsen på best mulig måte, men
å bli kjent med hverandres roller
og behov. Å bytte roller kan være et
godt virkemiddel for å finpusse på
industrivernets kommunikasjonsevner
og samhandling, men kanskje
ikke så hensiktsmessig å gjøre ofte.
KRYSSØVING PÅ ALLE NIVÅ
Dette er en type trening som vi
til tider gjør blant annet på våre
SIMKAT-kurs hvor de operative
på skadested får oppleve en rolle i
redningsstaben og motsatt. Dette gir
deltakerne en forståelse av behov og
hensyn som må dekkes både ute på
skadested og inne i redningstaben.
Dette bidrar til å etablere en felles
situasjonsforståelse og god samhandling
i gruppa.
INFORMASJONSDELING
Ved å ha kunnskap om industrivernkollegaers
fordeler og ulemper i
tildelte roller, kan man lettere bidra
med bedre informasjonsflyt. Dette
skaper en effektivitet i innsatsen og
kommunikasjonen blir presis.
Kanskje det er på tide å la kontrollromoperatøren
være innsatspersonell
for en halvtime eller la
orden- og sikringspersonellet være
fagleder industrivern?
JANIS CANNON-BOWERS
Ifølge forskeren Janis Cannon-Bowers (1993) kan slik trening bidra til å
skape en effektivitet i innsatsen og kommunikasjonen blir mer presis. Hun
har forsket på teamarbeid og nytten av en felles mental forståelse av ulike
roller i grupper som skal utføre oppgaver sammen. Industrivernet vil gjennom
slike øvelser opparbeide seg erfaringer og kunnskaper om hverandres roller,
oppgaver og behov. Dette bidrar til en interposisjonskunnskap (IPK) (Volpe
et al, 1996). Dette er en betegnelse for all kunnskap som en gruppe innehar
om hverandre, slik for eksempel industrivernet har om hverandre og deres
samhandlingsaktiviteter.
Cannon-Bowers trekker frem i sin forskning hvordan en slik interposisjons-
kunnskap kan påvirke team og grupper positivt ved felles oppgaveløsninger
og at man ved gjennomføring av denne treningsmåten skal være i stand til å
opprettholde et høyt presentasjonsnivå i pressede og stressende situasjoner
med særlig begrensede kommunikasjonsmuligheter (Cannon-Bowers et
al,1995). Å inkludere arbeid med industrivernets interposisjonskunnskap
inn i industrivernaktiviteter og mål, vil bidra positivt på industrivernets kommunikasjonsnivå,
samhandling og rolleforståelse.
Cannon-Bowers, J. A., Salas, E., & Converse, S. (1993). Shared mental models in expert team decision
making. Hillsdale: Lawrence Erlbaum associates.
Cannon-Bowers, J. A., Tannenbaum, S. I., Salas, E., & Volpe, C. E. (1995). Defining competencies and
establishing team training requirements. In R. Guzzo & E. Salas (Eds.), Team effectiveness and
decision making in organizations. San Francisco: Jossy-Bass.
Volpe, C. E., Cannon-Bowers, J. A., Salas, E., & Spector, P. E. (1996). The impact of cross training on
team functioning: An empirical investigation. Human Factors: The Journal of the Human Factors and
Ergonomics Society.
*Treningsformen blir også kalt krysstrening
22 23
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
– Alle
virksomheter
har en redningsstab
Bjørn Egil Jacobsen,
spesialrådgiver i Næringslivets
sikkerhetsorganisasjon, mener
hemmeligheten bak en god stab
er å kjenne hverandres styrker
og svakheter.
Tekst Karoline K. Åbyholm, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
Bilde Bjørn Egil Jacobsen, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
Foto Karoline K. Åbyholm
Under en krise er redningsstaben
et viktig bindeledd mellom fagleder
industrivern ute på innsatsområdet,
overordnet ledelse og andre aktuelle
aktører. Etter forskrift om industrivern
er det bare virksomheter med
forsterket industrivern som har
krav om å etablere en redningsstab,
men spesialrådgiver i Næringslivets
sikkerhetsorganisasjon Bjørn Egil
Jacobsen mener alle virksomheter
gjennom sin ledelse av virksomheten
allerede har en stab i organisasjonen
sin.
– Det vil alltid finnes en daglig leder
på virksomheten, kanskje også en
leder for produksjon, økonomi eller
personalet. Hvis det skjer en uønsket
hendelse, for eksempel en arbeidsulykke
eller brann, vil denne ledelsen
bidra med håndteringen og være en
støtte for industrivernet under en
krise, sier Jacobsen.
Han påpeker at enkeltpersoner ikke
nødvendigvis trenger å være spesielt
knyttet til enkelte roller i redningsstaben.
Hemmeligheten bak en godt trent stab ligger i å
kjenne seg selv og hverandre i en krisesituasjon
ved å vite hverandres styrker og svakheter, mener
spesielrådgiver i NSO, Bjørn Egil Jacobsen.
1. MØTE
FOKUS TID AKSJON ANSV. ETU
Bildet er tatt under NSOs kurs SIMKAT ® .
– I beredskapsplanen bør funksjonene
være beskrevet slik at man
kan ta ulike oppgaver avhengig av
hvilken hendelse det er. Hvis produksjonssjef
Kari eller Ola ikke er på
jobb en dag er det kanskje en annen
som må ta ta hans/hennes funksjon
i staben. Det bør også være en klar
forventning og faste forberedte
tiltak for den første personen som
ankommer stabsrommet eller der
hvor staben skal møtes slik at vedkommende
ikke blir sittende å tvinne
tommeltotter til de andre dukker opp,
sier Jacobsen.
Det viser seg at dette ofte er et kritisk
øyeblikk og bør være gjennomtenkt
og forberedt.
▶▶
LOGG 1. MØTE
Hva har skjedd?
Ulykkespotensialet?
Mennesker - Miljø - Materiell
Hva gjør vi?
Hva trenger vi?
Varsling?
Internt & eksternt
Nedstengingsnivå?
Konsekvenser av prod. stop?
Været?
Med oss/mot oss?
FOKUS/AKSJONSTAVLE
1
2
3
Klarlegge tilstanden i området
Organisere evakuert personell
Sikre alt personell
Oversikt over personell
Håndtere pårørende
Søk etter personell
Transport av skadde
Skaffe tilstandsrapport
fra lokal leder
Mottak og håndtering av
evakuerte
Informere politiet
Varsle adm. dir.
Oppdatere informasjon
Forsterke vakthold
Forberede pårørende
mottak
Skaffe assistanse
Transportbistand
Rydde område
ETU er estimert tid for utført
24 25
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
BEREDSKAPSPLANEN:
Bør inneholde:
• Varsling av uønskede hendelser
Førstemøte
Logg/oversikter/tavler
Kart
• Alarmtyper
• Varslingsliste
• Stående ordre
• Tiltakskort
• Loggføring
Personal
Vedlikehold
• Stoffkartotek
• Kart over området samt
bygningskart dersom de ulike
byggene byr på spesielle
utfordringer
• Utstyrsoversikt
Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
presiserer at listen
ikke er uttømmende eller en fasit,
men den kan brukes som et utgangspunkt
som må tilpasses deres
virksomheter og risiko.
SYNLIG LEDER
I en redningsstab er det viktig at
staben klarer å samarbeide. Jacobsen
trekker frem felles mål og en leder
som er synlig og tydelig, som
suksessfaktorer.
– Det er viktig at ingen forsvinner
inn i en egen håndtering og ikke
klarer å kommunisere med de andre
i staben. Staben må være samkjørt
og ha en rød tråd. Lederen må være
tilgjengelig og klar og ha et overordnet
ansvar for håndtering på lik linje
som fagleder industrivern har ute,
sier Jacobsen.
Dersom staben er godt forberedt vil
de ligge et hestehode foran dersom
det skulle skje noe, også kalt proaktiv
ledelse. Jacobsen oppfordrer til å
tenke fremover: Hvilke konsekvenser
kan hendelsen føre til? Hva har vi
behov for av ressurser og hvordan
møter vi de kommende timene?
– Det er en fordel å beskrive dette i
et system. Da vil dere være forberedt
på det uforutsette og kunne håndtere
Leder for redningsstaben/leder har overordnet ansvar og myndighet for redningsstaben.
Bildet er tatt under NSOs kurs SIMKAT ® .
hendelsen, pårørende og omdømmet
deres bedre enn dersom dere ikke har
gjort noe i forkant.
KRISEKOMMUNIKASJON
Mange industrivern glemmer at
redningsstaben også må øves i de
oppgavene de kan bli stilt overfor.
– Hemmeligheten bak en godt trent
stab ligger i å kjenne seg selv og
hverandre i en krisesituasjon ved å
vite hverandres styrker og svakheter.
Da kommer selve systemene litt i
bakkant, mener Jacobsen og sier det
er viktig å kunne fungere og kommunisere
også under en krise.
– Noen argumenter for at de ikke
trenger noen redningsstab siden de
samarbeider og treffer hverandre
så ofte i det daglige. Problemet er
at de aldri har møtt hverandre i en
krisesituasjon. Hva gjør dere ved en
alvorlig personskade, brann eller stor
lekkasje? Selv om dere samarbeider
godt i det daglige, må dere også
forberede dere på det ekstraordinære,
understreker Jacobsen.
– TRENGER IKKE ØVE
I FULLSKALA
Mange tror at det må være en fullskalaøvelse
for at redningsstaben skal
øve, men det er ofte ikke hensiktsmessig,
mener Jacobsen.
– Redningsstaben trenger ikke øve
på ferdigheter på samme måte som
innsatspersoner, så det er ikke behov
for samme øvelsesintensiteten for
en stab. En god øvelse for staben
kan være en en diskusjonsøvelse,
også kalt bordøvelse. Plukk ut en av
de uønskede hendelsene i risikoanalysen
og diskuter hva dere ville gjort.
Sett noen realistiske forutsetninger
og diskuter mulige konsekvenser og
hva som kan påvirke innsatsen, sier
han.
En annen enkel øvelse kan være å
gjøre stabsrommet operativt. Da kan
stabsmedlemmene bytte på å møte
først i rommet og finne fram utstyr,
gjøre klar varslingslister og innhente
så mye informasjon om hendelsen
som mulig.
– Når dere blir trygge på de ulike
rollene i staben og deres funksjoner,
vil neste steg være en fullskalaøvelse
sammen med innsatspersonene.
Redningsstaben skal kunne øve på de
oppgavene de kan bli stilt overfor, og
det er viktig av ledelse og stabsmedlemmene
møtes og øves i en slik
setting før hendelsen inntreffer. Alle
virksomheter har en redningsstab
i organisasjonen sin, og alle kan
forberede den viktige funksjonen
redningsstab har uten at det er et
krav, avslutter Jacobsen.
Eksempel på en
Redningsstab
Samband
Leder for redningsstaben
Kan være daglig leder, men
ofte en annen i ledelsen. Har
overordnet ansvar og myndighet
for redningsstaben. Kjenner
virksomhetens risiko og beredskap
og har nødvendig oversikt
over lokale ressurser.
Produksjonsleder
En som har god oversikt for
de ulike produksjonsleddene
og om mulige konsekvenser for
disse dersom hendelsen utvikler
seg. Kan bidra til å gjøre verdivurderinger
og prioritere tiltak.
Farlig kjemikalier
Hvis aktuelt; en som har oversikt
over hvilke farlige kjemikalier
som finnes på virksomheten
og mulige konsekvenser ved
hendelser der kjemikalier er
involvert.
Vedlikehold
En som har god oversikt for
vedlikehold på virksomheten. Vil
typisk være teknisk fagperson
med vedlikeholdsansvar som
kjenner til pågående aktiviteter.
Personal
Holder oversikt over ansatte,
innleide og andre som er inne
på virksomhetens område.
Nøkkelperson dersom det er
noen savnede på virksomheten
som følge av en hendelse, og
ved innkalling av ekstrapersonell.
Kommunikasjon
Utarbeide og ta hånd om informasjon
og kontakt med media,
myndigheter. Følge med på nyhetsbildet
om hva andre melder
om hendelsen. Videre bidra til
informasjon til ansatte, naboer,
nærmiljø og andre interessenter.
Stabsleder
Roller, funksjoner og hjelpemidler i redningsstab
Informasjon
Logg
Farlig kjemikalier
Produksjon
Politi
Logg
Loggfører innhenter og fører
opp relevant informasjon i logg
og tavler/oversikter som er
synlig for hele staben.
Samband
Den som har radiokontakt
med fagleder industrivern på
skadestedet. Nøkkelperson
for at redningsstaben har rett
forståelse av hendelsen og
situasjonen i innsatsområdet.
Politi
Ved alvorlige hendelser bør
staben være forberedt på at
politiet vil oppsøke staben.
Førstemøte
Det første møtet i redningsstaben
for å avklare faktiske
kjente forhold som grunnlag for
å vurdere potensialet i hendelsen
Fokusområder
Denne illustrasjonen og tilhørende oppsett er ment
som et eksempel. Den er basert på modellen som
NSO bruker på sitt kurs SIMKAT ® . Eksemplene som
omtaler tavlene er basert på fysiske tavler, men
mange foretrekker elektroniske løsninger. Dere
må velge det oppsettet og de løsningene som
passer for dere.
Illustrasjonen er iStock justert av Wittusen & Jensen.
og muligheter, begrensninger for
bekjempelse og normalisering.
Prioriterte områder
Oversikt over prioriterte fokusområder.
Her bør det være en
oversikt over prioriteringer, tiltak,
forventet gjennomføring og tidsbruk,
og hvem som er ansvarlig.
Kart
Kart over virksomheten, gjerne
et flyfoto som viser bygningsmasseni
forhold til bygningene
på området.
Logg/oversikter/tavler
Logg og oversikt over fokuspunkter,
aksjonspunktene og
gjennomføring av tiltak.
26 27
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
Vil ha industrivern inn
i ryggmargen
SIMAS ble industrivernpliktige fra 1. januar 2020
og dette har de fått til.
Tekst Karoline K. Åbyholm, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
Bilde Dagny Ugulsvik Alvik Foto SIMAS
Sogn interkommunale miljø- og avfalls selskap (SIMAS) håndterer avfallet til rundt 28.000 mennesker og holder til på et stort område.
Sogn interkommunale miljø- og
avfallsselskap (SIMAS) har vært
gjennom store forandringer de
siste årene. Selskapet hadde 25-årsjubileum
i fjor, og det har vokst i
størrelse de siste årene.
– Vi opplever at søkelyset rettes mer
mot avfallsbransjen, gjenvinning og
kildesortering generelt, og de siste ti
årene har vi økt fra ti til 40 ansatte,
forteller HMS- og kvalitetsleder i
SIMAS Dagny Ugulsvik Alvik.
Økningen i antall hoder på virksomheter
førte til at virksomheten ble
registrert som industrivernpliktig
tidligere i år.
– Vi har jobbet mye med brannvern i
alle år. Blant annet har vi hatt brannvernleder
og årlige brannøvelser
og førstehjelpskurs for alle ansatte
lenge, så vi opplevde at vi hadde mye
på plass fra før av. Forskjellen nå er
at det har blitt formalisert og systematisert,
at vi har dokumentasjonen
i orden, og vi er enda mer oppmerksomme
på dette, sier Alvik som også
fungerer som industrivernleder.
STARTET MED RISIKO-
VURDERINGEN
Starten på industrivernarbeidet var
å se på risikovurderingen og ut ifra
den lage en beredskapsanalyse. Alvik
jobbet sammen med blant andre
driftsleder ved SIMAS og gjorde
risikovurderinger på vårparten i
2020.
– Da vi jobbet med å etablere industrivernet,
brukte vi blant annet
Næringslivets sikkerhetsorganisa-
sjons nettsider hvor jeg fant mye
nyttig stoff. Jeg var også i kontakt
med andre bedrifter og jobbet mye
med å finne ut hvor vi skulle legge
lista. Gjennom min rolle som HMSog
kvalitetsleder er jeg med i nettverket
Kommunalt Avfallsselskap
Vestland hvor jeg fikk flere nyttige
innspill. I dette nettverket har vi
blant annet hatt beredskap og industrivern
som tema, forteller hun.
For å finne folk som skulle være med i
industrivernet var det viktig for Alvik
å bruke folk fra alle avdelingene på
anlegget.
– Brannvernleder var en selvsagt
kandidat. En annen har jobbet som
brannkonstabel tidligere, og en tredje
igjen jobber med farlig avfall til
daglig. Alle som ble spurt var veldig
positive og syntes det var kjekt å bli
spurt så det var veldig hyggelig å ta
den runden, sier Alvik.
Hun forteller at et av punktene
fremover blir å informere de andre
ansatte i virksomheten om industrivernet.
– Vi skal informere godt slik at alle
hos oss er sikre på hvem som er i
industrivernet. Det skal ikke være
noen tvil om hvem de ansatte skal
kontakte dersom det skjer en uønsket
hendelse hos oss, understreker
Alvik.
Hun sitter selv i ledergruppa, og
opplever stor velvilje for industrivern
og egenberedskap helt opp til øverste
leder.
– Vi jobber mye med sikkerhet og
HMS i SIMAS, og det er godt forankret
i ledelsen. Det er også bestemt at
vi skal ha en egen HMS-kampanje,
hvor målet er at alle skal komme trygt
hjem fra jobb, sier Alvik."
PRINTET UT FLYFOTO
På tross av korona-situasjonen har
det nyoppstartete industrivernet
ved SIMAS allerede gjennomført to
øvelser.
– Tidligere i høst hadde vi en samling
etter jobb på hotellet hvor vi hadde
Industrivernet ved SIMAS har allerede hatt
flere øvelser, deriblant en bordøvelse.
28 29
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
Industrivernet ved SIMAS er motiverte. Til venstre: Steffen Nyheim, Geir Selseng
(brannvernleder), Gunnar Barsnes Onarheim (fagleder industrivern), Emil Bøen,
Geir Øygard, Per Johan Hove (hovedverneombud) og Robin Frischen. I tillegg er
Dagny Ugulsvik Alvik med som industrivernleder.
en diskusjonsøvelse.
Da hadde industrivernet fått beredskapsanalysen
i forkant, og vi diskuterte
da de ulike scenarioene som kan
skje. Vi hadde en hyggelig middag
etterpå. Det er viktig for samholdet
å ha det litt sosialt også, forklarer
Alvik.
Allerede måneden etter hadde industrivernet
en ny øvelse, denne gangen
med brannvesenet. Alvik skrev ut et
flyfoto over SIMAS-anlegget.
– Det fungerte veldig bra, og vi fikk
god oversikt over området vårt. Ett
av hovedpunktene som kom fram på
denne øvelsen var at vi har veldig lite
slukkevann som skal brukes på et
veldig stort område. Vi har allerede
én vanntank, men vi trenger en tank
til dersom det blir en større brann
hos oss, sier hun.
MÅ KUNNE HÅNDTERE
BRANN ALENE
SIMAS holder til Festingdalen i
Sogndal kommune, og anlegget ligger
– som Alvik sier – «langt fra folk».
– Det tar minimum 20 minutter før
brannvesenet kommer til oss, så vi
vet at vi må gjøre en innsats alene
før nødetatene kommer. Da er det en
risiko for at en brann kan spre seg.
Hvis det tar fyr i pressehallområdet
hvor det er lagret mye restavfall
og plast, kan det potensielt bli en
storbrann som brenner lenge og gir
masse røyk. Ut ifra bransjen vet vi
at vi ikke er snakk om hvis, men når
neste brann skjer, så det er viktig at
vi er forberedt, uttaler industrivernlederen.
Alvik sier at de har en god dialog
med brannvesenet, og at SIMAS er
definert som et særskilt brannobjekt
i kommunen. Virksomheten har også
bidratt til Sogndal kommunes risikoog
sårbarhetsanalyse sammen med
andre aktører.
– Brannvesenet har vært på besøk
her flere ganger for å bygge opp en
innsatsplan sammen med industri-
vernet. På den ene diskusjonsøvelsen
vi hadde i år møtte alle utrykningslederne
opp, og vi fikk mulighet til å
bli bedre kjent, sier Alvik, og legger
til at neste punkt på agendaen er å
inkludere og skape møteplasser med
politi og helse.
VIL ØVE OFTE PÅ SMÅ TING
Etter nesten seks måneder med industrivernarbeid
forteller Alvik at det
30 31
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
Brann er en av SIMAS dimensjonerende
uønskede hendelser, så industrivernet må være
beredt på å kunne slukke branner.
SIMAS IKS:
• Sogn interkommunale miljø- og avfalls
selskap (SIMAS) ble stiftet i 1994.
Rundt 40 ansatte.
• Ble industrivernpliktige 1.1.2020.
Har forsterkning i brannvern.
• Driver med oppsamling, innsamling
og transport av alle avfallstyper
i kommunene, med unntak av Årdal
som har egen renovasjonsordning.
• Eies av kommunene Aurland, Høyanger,
Luster, Lærdal, Sogndal, Vik og Årdal.
• Håndterer avfallet til rundt 28.000
mennesker.
formelle og dokumentasjonen er på
plass. Nå gjenstår det bare å øve og
bli trygge på oppgavene.
– Vi kommer til å jobbe med å
bli trygge på de enkle tingene og
oppgavene først og deretter ta det
gradvis. Hvis vi øver ofte på små ting,
håper vi å få dette litt inn i ryggmargen
på industrivernet, sier hun.
Da de jobbet med risikovurderingen,
kom det fram at virksomheten hadde
en «veldig tungvint varslingsplan
som tok unødig lang tid», ifølge Alvik.
– For å få dette mer effektivt var et
av grepene å kjøpe inn radioer til alle
i industrivernet så alt av beskjeder
til industrivernet slipper å gå via
sentralbordet. Hvis det skjer en
hendelse nå, kan industrivernet
informere hverandre slik at vi raskt
kan komme på plass, sier Alvik.
Radioene er splitter nye, så industrivernet
har ennå ikke fått prøvd
dem under en hendelse.
– Vi har begynt å bruke dem og teste
dem litt i drift, men planen er å ha
en ferdighetsøvelse hvor vi blant
annet øver på varsling og samband.
I tillegg er det planlagt å skaffe en
industrivern-container. Vi skal fylle
containeren med nødvendig beredskapsutstyr.
Containeren kan flyttes
ved hjelp av hjullaster hvis vi har
behov for det, informerer Alvik.
Alvik ser positivt på fremtiden og
industrivern-arbeidet.
– Jeg er veldig optimistisk på vegne
av industrivernet her ved SIMAS. Jeg
ser at vi må øve mer på det praktiske,
men jeg ser ikke på det som en negativ
utfordring. Vi er veldig innstilt på
at dette får vi til!
Steffen Nyheim stilte sporty opp som markør
under en førstehjelpsøvelse.
Det tar minimum 20 minutter før brannvesenet kommer til virksomheten, så industrivernet vet at de må
kunne gjøre en innsats før nødetatene kommer.
Nærhet og
kjennskap er viktig
Industrivernets kunnskap om egen arbeidsplass er viktig
mener Elisabeth Aarsæther, direktør i Direktoratet for
samfunnssikkerhet og beredskap.
– Industrivernet er viktig for beredskaps-Norge
fordi de har spisskompetanse
på sin virksomhet og kan
håndtere personskader, branntilløp,
lekkasjer av gass og farlige kjemikalier
raskt. Det er avgjørende for
å hindre alvorlige situasjoner og
begrense skadeomfanget, sier
Elisabeth Aarsæther, direktør
i Direktoratet for samfunnssikkerhet
og beredskap (DSB).
Tekst Elizabeth Kvie Lundevall, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
Bilde Elisabeth Aarsæther Foto Anita Andersen, DSB
Hun ser en stor verdi i at industrivernet
består av egne ansatte på
arbeidsplassen. De kan gi nødetane
verdifull informasjon i en tidlig fase.
– Disse menneskene har både nærhet
til kollegaer, og de kjenner godt til
farer og oppgaver i virksomheten,
noe som er veldig verdifullt for
nødetatene ved en større hendelse. I
tillegg kan industrivernet ved behov
bidra ved hendelser utenfor egen
virksomhet, sier Aarsæther.
INDUSTRIEN MÅ TA KONTAKT
Industrivernpliktige virksomheter er
pålagt å gi nødvendige opplysninger
fra beredskapsplanen til kommune og
nød- og beredskapsetater. Aarsæther
mener at dette nå resulterer i at flere
kommuner får en bedre forståelse av
industrivernet.
32 33
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
Sivilforsvaret, som er en del av Direktoratet for samfunnssikkerhet og
beredskap, bistår ofte i leteaksjoner rundt om i landet. Foto: DSB.
Direktoratetet for samfunnssikkerhet og beredskap har, i nært
samarbeid med Helsedirektoratet, sendt norsk helsepersonell til
kriserammede områder både i Italia og Hellas i løpet av det siste året.
Foto: DSB.
Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap er nasjonal brannmyndighet. Det vil si direktoratet fører tilsyn med kommunen om
de har en tilfredsstillende brannordning. Kommunene har ansvaret for brannstasjonene og sitt brannvesen. Foto: DSB.
– Virksomheters farer og problemer
bør være en naturlig del av kommunale
risiko- og sårbarhetsanalyser
og beredskapsplaner. Da må kommunene
kjenne til de aktuelle bedriftene
og industrivernets oppgaver
og ressurser. Derfor er det fint at
Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
har pålagt de industrivernpliktige
virksomhetene å gi nødvendig
informasjonen til kommune og
nødetater, oppfordrer Aarsæther.
DIGITAL TILPASNINGSEVNE
Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
har utført godt over 100 digitale
tilsyn og over 70 stedlige tilsyn.
Aarsæther er fornøyd med at
Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
har fortsatt å utføre tilsyn under pandemitid.
Uønskede hendelser skjer
uventet, også under pandemier.
– DSB har et godt samarbeid med
Næringslivets sikkerhetsorganisasjon.
Vi legger også merke til den
gode aktiviteten som utføres på
tilsynsområdet. Næringslivets
sikkerhetsorganisasjon har blant
annet utvist stor tilpasningsevne ved
å gjennomføre digitale tilsyn under
pandemien, sier Aarsæther.
Hun legger til at Næringslivets
sikkerhetsorganisasjon er en viktig
aktør i å følge opp virksomheter
omfattet av storulykkeforskriften og
en viktig samarbeidspartner i myndighetenes
koordineringsarbeid.
Det er 1224 industrivernpliktige
virksomheter i Norge i dag. 100 av
disse er storulykkevirksomheter.
Tilsynene som utføres i storulykkevirksomhetene
foregår ofte over
flere dager og sammen med andre
tilsynsmyndigheter som Direktoratet
for samfunnssikkerhet og beredskap,
Arbeidstilsynet, Miljødirektoratet og
Petroleumstilsynet.
– Det er viktig å inkludere Næringslivets
sikkerhetsorganisasjon i de
møtearenaer og samarbeidsfora hvor
det er relevant. Vi har et godt samarbeid,
og jeg gleder meg til å bli enda
bedre kjent med Næringslivets
sikkerhetsorganisasjons arbeid og
industrivernet i Norge, avslutter
Aarsæther.
Bildene i artikkelen viser noen av
områdene Aarsæther nå er direktør
for. Direktoratet for samfunnssikkerhet
og beredskap har et bredt ansvar
som speiler det langstrakte landet
vårt med store forskjeller og krevende
forhold.
Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap arbeider for å fremme
samvirke mellom nødetatene, de frivillige og industrivernet. Foto: DSB.
NÆRHET OG KJENNESKAP ER VIKTIG
Næringslivets sikkerhetsorganisasjon er glad for at Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap sin nye direktør understreker
behovet for lokalt samarbeid og deling av informasjon. Dette er noe vi legger stadig mer vekt på, og gjennom forskriftsendringen
i 2020 ble slik informasjonsdeling pålagt. Dette har vi begynt å følge opp på tilsyn, og vi forventer at dette vil bidra
positivt til den lokale dialogen som skal til for å få en best mulig beredskap i den enkelte kommune.
Tilsyn via videokonferanse – det vi kaller digitale tilsyn – har i 2020 blitt den mest brukte tilsynsformen. Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
var raskt i gang med denne typen tilsyn, og de aller fleste virksomhetene vi har vært i kontakt med har vært
fornøyd med disse tilsynene. Mange ville ikke kunne ta imot Næringslivets sikkerhetsorganisasjon tilsyns-personell, så dette
ble en fleksibel løsning som langt på vei sikret et tilfredsstillende tilsyn tross strenge smittevernregler.
Knut Oscar Gilje direktør Næringslivetssikkerhetsorganisasjon
Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap leder
Koordineringsgruppa for storulykkevirksomheter (KFS). Næringslivets
sikkerhetsorganisasjon fører tilsyn med storulykkevirksomheter og
samarbeider med DSB og andre myndigheter som Petroleumstilsynet,
Miljødirektoratet og Arbeidstilsynet på dette området. Foto: DSB.
34 35
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
Folk må forstå at de
utsetter andre for livsfare
ved å kaste farlig avfall i
restavfallet, sier Rolf Møller,
industrivernleder i ROAF.
NØDBLUSSEN SOM ER I FYR.
Lynraskt industrivern
HER FALLER NØDBLUSSEN NED
FRA TRANSPORTBÅNDET.
Den 29. oktober gikk brannalarmen hos ROAF da et
såkalt "bengalsk bluss", eller nødbluss
selvantente på transportbåndet.
Tekst Elizabeth Kvie Lundevall, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
Bilde Rolf Møller Foto ROAF
Eksplosivt nødbluss gikk av og
forårsaket at flammer oppstod.
Fra ESARs egne overvåkningsbilder.
– Folk må bruke hodet. Det er bare
flaks at det gikk bra denne gangen,
men takket være et industrivern som
raskt fikk slukket flammene, avverget
vi katastrofe, sier Rolf Møller, industrivernleder
hos Romerike Avfallsforedling
IKS (ROAF) på Berger.
Han legger til at bengalske bluss er
lettantennelige fakler som brenner
med mye lys og røyk – ofte brukt av
fotballsupportere. De fleste av dem
har en veldig enkel tenningsmekanisme,
noe som gjør dem til brannbomber
når de kastes i restavfallet.
Han ber folk tenke over hvilken fare
de utsetter andre for når de kaster
farlig avfall i restavfallet. Han mener
gode rutiner og rask handling førte
til at industrivernet i ROAF selv fikk
kontroll på brannen akkurat i det
brannvesenet ankom Berger.
INDUSTRIVERNET SLUKKER
BRANNEN I LØPET AV
SEKUNDER. FRA ESARS EGNE
OVERVÅKNINGSBILDER.
– Det er skremmende å tenke på at
noen bare har kastet dette i restavfallet.
Jeg tror dessverre ikke at folk som
gjør slikt vet hva de utsetter andre
for, sier Møller.
Heldigvis har vi et
industrivernmannskap
som handlet lynraskt og
fikk iverksatt slukking før
brannen eskalerte. Dette
viser viktigheten ved å
ha gode rutiner og
beredskapsressurser
POTENSIELL KATASTROFE
Møller mener at det bare er flaks at
det hele ikke utviklet seg til et langt
farligere scenario:
– Blusset tok fyr etter at det hadde
kommet inn på transportbåndet. På
grunn av reparasjoner i ettersorteringsanlegget
hadde vi hatt lengre
driftsstans den uka, og svært mye
avfall var blitt liggende i mottaket.
Dette blusset kunne like gjerne ha
selvantent i en gigantisk haug med
tonnevis av avfall, eller inne i en
komprimatorbil. Det kunne i så fall
ha utviklet seg til en kjempekatastrofe,
forklarer Møller.
– Brannvesenet snudde i porten
da de måtte på en trafikkulykke. Vi
hadde god kontroll på situasjonen og
handlet den selv. God dialog og kommunikasjon
med 110-sentralen hvor
vi informerte underveis om status for
at brannvesenet skulle ha oversikt
over omfang av hendelse, sier Møller.
GODE RUTINER
Fra brannen ble oppdaget og til den
var slukket, gikk det to minutter.
Industrivernet på Lillestrøm gjenvinningsstasjon
avdeling Berger fikk
raskt lagt slangeutlegg og var klar til
innsats i løpet av kort tid. For å sikre
at det ikke skulle blusse opp igjen, ble
det satt i gang kjøling med brann-
slanger på brannstedet.
– Heldigvis har vi et industrivern
som handlet lynraskt og fikk iverksatt
slukking for brannen eskalerte.
Dette viser viktigheten ved å ha gode
rutiner og beredskapsressurser,
mener Møller.
FARLIG AVFALL
Verken bengalske bluss, malingsspann,
spraybokser eller batterier
har noe i restavfallet å gjøre, understreker
Møller. Lithium-batterier til
driller, el-sykler og annet utstyr kortslutter
når det går hull på dem:
– Det er en grunn til at vi kaller dette
for «farlig avfall». Det er ikke bare
på grunn av miljø- og forurensingsfaktoren,
men også fordi de utgjør en
svært stor fare for renovasjonspersonell
når de ikke blir innlevert på
den riktige måten. Det gikk heldigvis
bra denne gangen, men jeg håper at
kundene våre følger med og passer på
i tiden fremover. Det som kan virke
som en lettvint «løsning» i det ene
øyeblikket, kan bli en katastrofe i det
neste, sier industrivernlederen.
Møller ber folk tenke over
hvilken fare de utsetter
andre for når de kaster
farlig avfall i restavfallet.
Han mener gode rutiner og
rask handling førte til at
industrivernet i ROAF selv
fikk kontroll på brannen
akkurat i det brannvesenet
ankom.
36 37
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
Industrivernet på Romerike Avfallsforedling IKS består av: Rolf Møller, Morten Andre Johansen,
Jørn Johannessen, Vegard Dahle, Stian F. Løvdal, Vegard Aasdalen, Julio Cesar Juma Alvardo,
Sriranganathan Ponniah (Rangan), Fredrik Pettersen, Bård Langdalen, Kjetil Ruud, Morten
Amundsen, Dogukan Øzdemir, Roger Sollien, Linda Fossum Thompson, Henrikke Raasok og
Frida Pettersen. Foto: ROAF.
I RESTAVFALLET
SKAL DET IKKE KASTES:
· Eksplosiver
· Ammunisjon
· Fyrverkeri
· Bilbatterier
· Landbruksplast
· Infeksjonsfremmende og
radioaktive stoffer
· Gassflasker
Kilde: Romerike Avfallsforedling IKS.
BRANSJEN SOM IKKE
SNAKKER OM HVIS DET
BEGYNNER Å BRENNE,
MEN NÅR
Det har vært mye oppmerksomhet rettet
mot branner i avfalls- og gjenvinnings-
anlegg de siste årene. Antall branner på
slik anlegg er åpenbart grunnen til dette.
Dette var også grunnen til at forskriften
vår ble endret for denne bransjen.
Vi ville sikre at flere anlegg fikk krav om
egenberedskap for blant annet bedre å
kunne begrense antall branner. Dette er
bransjen som ikke snakker om hvis det
begynner å brenne, men når.
Bransjen, både enkeltvirksomheter, og ikke
minst ulike organisasjoner, har vært svært
aktive og bidratt til å spre forståelsen for
etablering og drift av industrivern. Dette har
gjort Næringslivets sikkerhetsorganisasjons
jobb enklere siden vi treffer bedriftsledere
som vet hva industrivern er.
Knut Oscar Gilje direktør i Næringslivets
sikkerhetsorganisasjon
Grethe Østby tar doktorgrad i informasjonssikkerhet og dataangrep ved Institutt for informasjonssikkerhet og kommunikasjons-
teknologi, fakultet for informasjonsteknologi og elektronikk, Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU).
Foto: Merete Nyheim.
Hvordan kan du forberede
organisasjonen din på
et dataangrep?
Grethe Østby tar en doktorgrad innenfor
informasjonssikkerhet. Hun mener norske
organisasjoner er naive når det gjelder å sikre
seg mot dataangrep. Dette forsker hun på.
– Datautviklingen har gått fort i
Norge, kanskje for fort. Organisasjoner
bruker fremdeles mange utdaterte
systemer, og ansatte er for uforsiktige.
Vi laster opp private apper på
jobbtelefoner, sier ja til at passordet
vårt blir lagret til neste gang for å
gjøre det enklere for oss selv og har
lav terskel for å dele private opplysninger.
Både organisasjoner og
enkeltpersoner må bli mer varsomme
Tekst Elizabeth Kvie Lundevall, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
Bilde Grethe Østby Foto Merete Nyheim
når det gjelder å beskytte informasjon
som er viktig for oss, oppfordrer
Grethe Østby.
Hun understreker at hendelser
innenfor informasjonssikkerhet de
siste årene har bidratt til at organisasjoner
har innsett at det er behov for
mer enn å bare å bygge brannmurer
rundt det datatekniske innholdet de
eier. Hun nevner blant annet data-
innbruddene hos Helse Sør Øst,
Fylkesmannen, Stortinget og flere
kommuner i Hedmark.
– Dataangrep kan føre til store
økonomiske tap. Se bare på Norsk
Hydro dataangrepet i 2019. Angrepet
har kostet hundretalls millioner av
kroner. Et dataangrep fører gjerne
også til redusert drift fordi det tar tid
å få orden på ting igjen. Samtidig er
38 39
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
det også viktig å sikre datasystemene
og å gi god opplæring til ansatte
slik at det ikke skal skje på nytt, sier
Østby.
TA VARE PÅ VERDIENE
Hun forsker på hvordan organisasjoner
kan bli flinkere til å ta vare på
verdiene sine, datainnholdet. Målet
er å utarbeide øvelser innen cybersikkerhet,
og hvordan disse øvelsene
skal organiseres for å oppnå størst
mulig læringseffekt. Hun legger til
at man ikke kan utelukke at dataangrepet
mot Helse Sør Øst førte til
at personlige sensitive opplysninger
kom på avveie.
– Nå som folk har mer og mer av
livene sine digitalt, betyr det at både
organisasjoner og enkeltpersoner
må sikre seg bedre. Da må vi få mer
kunnskap om farene og hvordan vi
kan forebygge dataangrep, og det er
det jeg forsker på, sier Østby.
KRISELEDELSE
Østby tar doktorgraden sin ved
Institutt for informasjonssikkerhet
og kommunikasjonsteknologi,
fakultet for informasjonsteknologi og
elektronikk, NTNU, Gjøvik. Tittelen
på doktorgraden hennes: «Digital
transformation of public security -
information security awareness in
the society and readiness in public
emergency organizations». På norsk
oversetter hun til "Samfunnsikkerhet
i en digital endring – forståelse for
informasjonssikkerhet i samfunnet
generelt og beredskapsplanlegging i
offentlig beredskapsorganisasjoner
spesielt». Doktorgraden er en del
av forskningen i Norwegian Cyber
Range.
Hun underviser i informasjonssikkerhetsledelse
ved NTNU, Gjøvik og har
permisjon fra jobben i Sivilforsvaret
frem til hun leverer doktorgraden
innen 1. februar 2023. Doktorgraden
forsvares våren 2023.
Østby har jobbet som kriseleder i
Sivilforsvaret i nesten åtte år og er
opptatt av kriseledelse. Hun skal teste
ut og gjennomføre kurs og øvelse i
kriseledelse innenfor informasjonssikkerhet
for de ovennevnte offentlige
institusjoner for å veilede disse i
hvordan de håndterer cyber-angrep.
Planen gjennom doktorgradsarbeidet
er å utvikle gode verktøy for krisestabsledelse
innenfor informasjonssikkerhet.
DISKUSJONSØVELSER
I PANDEMITID
Hun anbefaler organisasjoner, store
som små, å ta kontakt med Norwegian
Cyber Range, som ligger hos
NTNU, for å øve på krisehåndtering
ved dataangrep. Lokalene er bygget
for å ta imot organisasjoner for å øve
virkelighetsnært på krisehåndtering
og informasjonssikkerhet på ulike
nivåer i organisasjonen.
Pandemi har gjort det umulig å ta
imot fysisk besøk. Men sammen med
kollegaer fra NTNU, og samarbeidspartnere
fraNasjonal sikkerhetsmyndighet
(NSM), Direktoratet for
samfunnssikkerhet og beredskap
(DSB), Digitaliseringsdirektoratet
og Norsk senter for informasjonssikring
(NorSIS) har det blitt laget
12 diskusjonsøvelser innenfor informasjonssikkerhet.
Scenarioene i
øvelsene varierer i form og detaljeringsgrad.
Disse øvelsene er publisert
på web-plattformen ovelse.no
Østby skal bruke statistikk fra evalueringsundersøkelsene
på ovelse.no i
doktorgradsarbeidet sitt. Hun mener
diskusjonsøvelser er meget nyttige og
øker kunnskapen om datasikkerhet
og kan lede til at ledere tar eierskap
til og beslutninger rundt informasjonssikkerheten
i organisasjonen de
leder.
– Men vi vet jo ikke helt sikkert, sier
Østby – det er derfor det å svare på
disse undersøkelsene er så viktig.
Grethe Østby foreleser ved NTNU på Gjøvik. Her er hun i full gang med å forklare statsminister Erna
Solberg som åpnet Norwegian Cyber Range i 2018. Foto: Anders Gimmestad Gule.
NORWEGIAN CYBER
RANGE
Norwegian Cyber Range er en arena for testing, trening og
øving innen cybersikkerhet. I Norwegian Cyber Range skal
brukere og systemer eksponeres for realistiske hendelser i
trygge omgivelser. Samfunnets sårbarhet for cybertrusler blir
stadig større. Behovet for å utdanne og trene sikkerpersonell
og øke bevisstheten i virksomheter og hos befolkningen er
derfor stort.
VISJON
Kompetansebygging basert på erfaring fra og observasjon av
virkelige hendelser, som knytter sammen de strategiske,
operative, taktiske og tekniske nivåene for beslutningstaking.
Ved hjelp av simulert virkning av cybersikkerhetshendelser på
samfunnsfunksjoner, digitale verdikjeder og cyberinfrastruktur.
HVA?
En arena der testing, opplæring og trening er verktøy for å
eksponere personer, bedrifter og virksomheter for realistiske
hendelser og situasjoner i et realistisk, men trygt miljø.
Arenaen sikrer effektiv kompetansebygning basert på
erfaring og observasjon fra virkeligheten.
Norwegian Cyber Range vil være både et akademisk verktøy
og et tjenestetilbud til både private og offentlige sektorer.
HVORFOR?
Cybersikkerhet er en viktig forutsetning for digitalisering
i samfunnet. Selv om digitaliseringen har et stort potensial
i å redusere kostnader for enkeltpersoner, bedrifter og
nasjoner er det er risiko for potensielt betydelige kostnader
og risikoer med cybersikkerhetshendelser som må bli
adressert.
HVEM?
Norwegian Cyber Range er en arena for:
∙ Studenter
∙ Forskere
∙ Bedrifter
∙ Private organisasjoner
∙ Offentlige virksomheter
∙ Sikkerhetsfolk og andre med behov for kompetanseheving
innen fagområdet.
HVOR?
Norwegian Cyber Range vil være tilgjengelig:
∙ Fysiske trenings- og læringsfasiliteter på Gjøvik
∙ Virtuelle trenings- og læringsfasiliteter
∙ Fjernaksess
Kilde: ntnu.no/ncr
GRETHE ØSTBYS
DATASIKKERHETSTIPS:
∙ Gi dine ansatte opplæring om informasjonssikkerhet
og gjennomfør øvelser i krisehåndtering.
∙ Ikke klikk på lenker du ikke vet hvem er fra
∙ Vær forsiktig med å fylle inn og gi fra deg
personlig informasjon, dette gjelder også til
kollegaer
∙ Ikke gi fra deg passordet ditt. Det er din
personlige eiendom
EKSEMPLER PÅ
DISKUSJONSØVELSER
PÅ OVELSE.NO
1. Sårbarhetsvarsling
2. Personopplysninger på avveie
- Phishing
3. Personopplysninger på avveier
- forsendelse med e-post
4. Personopplysninger på avveier
– outsourcing og office365
5. Innsidere vitende
6. Innsider uvitende
7. Direktørsvindel
8. Hjemmekontor
GRETHE ØSTBYS
VITENSKAPELIG ARBEID:
Østby, Grethe; Berg, Lars; Kianpour, Mazaher; Katt, Basel;
Kowalski, Stewart James. (2019) A Socio-Technical Framework
to Improve cyber security training: A Work in Progress.
CEUR Workshop Proceedings. vol. 2398.
Østby, Grethe; Katt, Basel. (2020) Maturity Modelling to
Prepare for Cyber Crisis Escalation and Management. Proceedings
of the 6th International Conference on Information
Systems Security and Privacy.
Østby, Grethe; Kowalski, Stewart James.(2020) Preparing for
cyber crisis management exercises. Augmented Cognition.
Human Cognition and Behavior.
Østby, Grethe; Lovell, Kieren N.; Katt, Basel.(2020) EXCON
Teams in Cyber Security Training. 2019 International
Conference on Computational Science and Computational
Intelligence (CSCI).
Østby, Grethe; Katt, Basel. (2019) Cyber Crisis Management
Roles – A Municipality Responsibility Case Study. Information
Technology in Disaster Risk Reduction.
40 41
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
Ny fagskole for brann
og redning
Den nye fagskolen blir et stort løft for samfunnssikkerheten
over hele landet, mener Elisabeth S. Aarsæther direktør
i Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap.
Foto: Lars Magne Hovtun, Oslo brann- og redningsetat.
42 43
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
Foto: Anita Andersen, DSB.
Regjeringen foreslår å bevilge 139,1 millioner
kroner i statsbudsjettet for 2021 til etableringen
av ny fagskole for brann og redning.
Tekst Elizabeth Kvie Lundevall, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
Foto: Vegard Unger Ellefsen, DSB
Mer utdypende informasjon om nye
fagskolen hentet fra dsb.no:
Elisabeth S. Aarsæther direktør i Direktoratet for
samfunnssikkerhet og beredskap er glad for at det
blir bygget ny fagskole for brann og redning som
kan stå klar i 2023. Foto: DSB
Den nye fagskolen skal erstatte
dagens etatsutdanning for brann- og
redningsvesenet. I dag må du først
ha jobb i et brann- og redningsvesen
eller ved 110-sentral for å ta utdanning
i yrket.
– Dette har vi ventet på. Det er en
gledens dag. Den nye fagskolen
for brann og redning vil bli et løft
for samfunnssikkerheten over hele
landet, sier Elisabeth S. Aarsæther
direktør i Direktoratet for samfunnssikkerhet
og beredskap.
Byggingen starter sommeren 2021.
Statsbygg er byggherre og ansvarlig
for infrastruktur og nybygg. Direktoratet
for samfunnssikkerhet og beredskap
har fått ansvaret for det faglige
innholdet. Regjeringen har besluttet
at den nye fagskolen skal ligge på
Fjelldal i Tjeldsund kommune i
Troms og Finnmark. Alarmoperatør-opplæringen
skal være i
Stavern.
BLIR DEL AV DET ORDINÆRE
SKOLESYSTEMET
Dagens utdanning er ikke tilstrekkelig
til å gi den kompetansen som
kreves av et framtidig risikobilde.
Dette ble identifisert i NOU 2021:
8 Ny utdanning for nye utfordringer.
Brann- og redningsvesenet er den
siste nødetaten som ikke har en
utdanning som omfattes av det ordinære
norske skolesystemet.
Når den nye fagskolen skal være en
del av det ordinære skolesystemet,
blir den en del av en åpen offentlig
utdanning som gjør det mulig å søke
med ulik studiebakgrunn. Dette kan
bidra til økt mangfold i brann- og
redningsvesenet, både når det gjelder
kjønn, etnisitet og kompetanse.
Målet med den nye fagskolen er
derfor å gi landets heltidsansatte
i brann og redningsvesenet kompetansen
som trengs for fremtidens
utfordringer og risikobilde. Eksempler
på slike utfordringer er nye energiformer,
mer ekstremvær og andre
samfunnsmessige endringer slik som
urbanisering og en økning i andelen
eldre i samfunnet.
KLAR I 2023?
Det kom signaler om at regjeringen
ville bevilge midler til ny fagskole da
justis- og beredskapsminister Monica
Mæland besøkte Norges brannskole
18. september. Hun uttalte da at hvis
Stortinget vil det, kan fagskolen stå
ferdig i 2023. Den videre framdriften
og åpning av den nye fagskolen er
avhengig av de årlige budsjettprosessene
i Stortinget.
For 2021 er det i statsbudsjettet
foreslått 139,1 mill. kroner til etablering
av fagskolen. I forslaget er
det satt av 14,5 millioner kroner til
Direktoratet for samfunnssikkerhet
og beredskap, mens øvrige midler på
124,6 mill. kroner er forslått bevilget
til Statsbygg.
RAMMENE FOR
UTDANNINGEN:
160 studenter årlig. Toårig studieløp,
hovedsakelig i Tjeldsund Norges
brannskole (NBSK), men også i
Stavern (nødalarmoperatør) og
med praksis hos et brann- og
redningsvesen.
INNHOLD:
Den nye utdanningen vil inneholde
teori og praksis i temaer som blant
annet: operativ beredskap, opplæring
i arbeidsverktøy, nødalarmering,
risikoforståelse og forebygging. Det
er også planen at hver student skal
få opplæring på tungt kjøretøy og
utrykningskjøring dekket ved fagskolen.
OPPTAKSKRAV:
De detaljerte opptakskravene er ikke
klare ennå. Utover studie-/realkompetanse
og fagbrev vil det for
eksempel kunne bli krav til skikkethet,
samt til medisinske og fysiske
ferdigheter.
KVALIFISERING:
Fagskolen skal gi en yrkesrettet
offentlig utdanning som bygger på
videregående skole eller tilsvarende
kompetanse. Skolen skal utdanne
personell med helhetsforståelse og
breddekompetanse, klare for oppgaver
innenfor beredskap, forebygging
og nødalarmering i heltids
brann- og redningsvesen.
Etter endt utdanning skal studentene
ha god kunnskap og ferdigheter i alle
brannfagretningene på grunnivå.
Med et integrert utdanningsløp er
den uteksaminerte kvalifisert for og
kan søke jobb i beredskap, i forebyggende
avdeling eller som alarmoperatør
ved en 110-sentral. Målet er at
kompetansen de bringer med seg fra
fagskolen skal redusere sårbarheten
og øke samfunnssikkerheten til innbyggerne
i den eller de kommunen(e)
de er ansatt. Spesialisering, eksempelvis
som redningsdykker, vil måtte
foregå på den enkeltes arbeidsplass,
via videreutdanning på kurssenter
eller høgskole.
FORELØPIG TIDSPLAN FOR
REKRUTTERING AV STYRE,
REKTOR OG LÆRERE ER SOM
FØLGER:
• Nytt styre skal være i funksjon fra
1. april 2021
• Ny rektor skal være ansatt innen
1. desember 2021
• Ledergruppen skal ansettes innen
1. juni 2022
• 1/3 av lærekreftene skal være
ansatt senest innen 1. desember
2022
44 45
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
– Vi vil jo gjerne
være med
Kongsberg brann og redning evakuerte 90 beboere fra leilighetene ved siden
av og industrivernet søkte etter beboere som politiet lurte på om kunne være
i leilighetene. Foto: Mona Sandviken, Laagendalsposten.
46 47
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
Søndag 8. november ble helt annerledes enn tenkt for John
Kristian Stavem og resten av industrivernet i Kongsberg
Teknologipark AS. Den kom til å ende opp med 90 evakuerte
personer, 30-40 nedbrente biler og en slukkerobot
fra Oslo brann- og redningsetaten.
– Jeg satt hjemme. Min sønn kom inn
i stua og fortalte meg at det brenner i
byen. Jeg tenkte ikke så mye over at
vi ville bli kalt ut, sier John Kristian
Stavem, en av fem utrykningsledere
for industrivernet i Kongsberg Teknologipark
og til vanlig CNC-operatør
og -programmerer i GKN Aerospace
som holder til innenfor portene til
Tekst Elizabeth Kvie Lundevall, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
Kongsberg Teknologipark (KTP).
Så fikk han en tekst- og talevarsling
på telefonen via 110-sentralen.
– Da var det bare å kjøre, og som den
første uttrykningsleder som kommer
på industrivernstasjonen, kontakter
jeg brannvesenet. Det gjorde jeg via
nødnettradio med innsatsleder
brann, Rune Toverud, fra Kongsberg
brann og redning, forteller Stavem.
Kongsberg Teknologipark er en stor
industripark hvor flere av landets
mest høyteknologiske bedrifter
holder til. Disse bedriftene har et
felles industrivern med egen brannstasjon
inne i parken. Der har industrivernet
en brannbil og en mannskapsbil
samt alt utstyr.
Industrivernet får beskjed at det
brenner i Kongensgate 14, som er
en del av et større boligkompleks
bestående av to blokker, kjøpesenter,
kontorer og parkeringskjeller for
flere hundre biler. Det er først og
fremst røykdykkere brannvesenet vil
ha. Industrivernpersonell begynner
å ankomme, og 15 minutter etter
alarmen kjører brannbil K-4-1 ut
med fem personer fra industrivernet,
herav tre røykdykkere.
20 minutter etter at Stavem mottok
varselet i sin egen stue, står han i
Kongens gate med et lag fra industrivernet
i full bekledning. Disse er
klare til å ta imot ordre fra brannvesenet.
TIL INNSATS I SEKTOR
TO OG TRE
Fem personer fra industrivernet,
hvorav tre var røykdykkere, hadde
Stavem med seg i første bilen. Han
snakket med innsatsleder brann som
informerte om sektorinndelingene for
håndteringen av brannen. Brannvesenet
hadde allerede holdt på i over
en time. De ville ha to røykdykkere
fra industrivernet til sektor to.
– Jeg plukket ut to røykdykkere og
kontaktet sektorlederen og overførte
de to til ham. Egentlig skal jeg lede
mitt personell, men vi kjenner
hverandre så godt så jeg ser ikke noe
problem i at de kan styre dem. Vi
har mange samarbeidsøvelser, sier
Stavem.
Da han kom tilbake til K-4-1, var
bil nummer to fra industrivernet
ankommet med tre røykdykkere til.
Nå som industrivernet hadde flere
røykdykkere ønsket innsatsleder
brann å ha tre røykdykkerne fra
industrivernet til sektor tre, på
motsatt side av boligkomplekset der
Hvittingfoss brannvesen, som ligger
35 km unna, var ankommet.
– Sektor tre lå på baksiden av bygget.
Det var litt lang vei å gå, og en måtte
forbi sektor en for å komme dit. Med
personell fordelt på to sektorer satte
jeg en person til å være min kontaktperson
på sektor tre. Det endte med
at vedkommende holdt styr på røykdykkerflaskene
som ble brukt i sektor
tre og passet på at de ble fylt opp.
Totalt var det nå seks røykdykkere i
innsats, tre fra Hvittingfoss og tre fra
industrivernet i denne sektoren, sier
Stavem.
Begge lagene hadde nødnett radio og
fant hverandre på felles kanal.
30-40 BILER BRANT OPP
– Brannen var heftig. Vi ble mange
fra industrivernet. 16 stykker da vi
telte opp i ettertid. Det å få være med
på slike hendelser er en lærdom i seg
selv, selv om en ikke utfører røykdykkerinnsats,
sier Stavem.
Industrivernet fikk i oppgave å sikre
vannuttaket til sektor en. Det viste
seg at det uttaket som var etablert i
startfasen av brannen, kunne komme
i konflikt med vannuttaket til sektor
tre. Industrivernet fikk ansvar for å
legge om vannforsyningen fra nabogata
slik at ikke alt gikk på samme
vannledning.
– Det utførte vi med god presisjon,
sier Stavem.
Brannen var heftig. Vi ble
mange fra industrivernet.
16 stykker da vi telte opp
i ettertid. Det å få være med
på slike hendelser er en
lærdom i seg selv, selv om
en ikke utfører røykdykkerinnsats
48 49
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
Det brenner godt i biler med bensin og olje og alle bodene som folk hadde i garasjeanlegget med det de lagrer, sier John Kristian Stavem.
Skadene sees tydelig dagen etter. Foto: Jan Storfossen, Laagendalsposten.
40 sotskadde biler ble kjørt bort etter brannen. Foto: Jan Storfossen, Laagendalsposten.
Politiet hadde oversikt over de
evakuerte og mente det kunne være
et par leiligheter der de fryktet det
kunne være folk. To røykdykkere fra
industrivernet ble satt til å sjekke om
det var folk igjen i disse to leilighetene
i blokka som var rett over brannen.
Brannvesenet hadde evakuert,
sammen med mange frivillige, mer
enn 90 personer fra leilighetene. Alle
de var i trygg forvaring på et hotell
100 meter unna. Men nå skulle de to
røykdykkerne forvisse seg om at det
ikke var noen igjen.
– Det var mye røyk i oppgangen, og vi
måtte lufte ut røyken derfra i tilfelle
det var folk igjen. Men heldigvis var
det ikke noen i disse to leilighetene.
Det viste seg at de hadde ordnet seg
på annen måte under evakueringen.
Og godt var det, opplyser Stavem.
En time etter at den verste delen av
brannen var slukket ble temperaturen
på gulvet i en av butikkene, som lå
rett over garasjebrannen, målt til
60 grader.
– Det er varmt. Og det var varmere
da det brant. Dette er en stor kjeller,
under et stort kjøpesenter med to
blokker over. Hele førsteetasje har
forretninger. Heldigvis er det hele
seksjonert og bare den ene seksjonen
i kjelleren brant, men det var masse
røyk i naboseksjonen der parkeringskjelleren
til naboblokka lå. Ved siden
av der igjen var publikumsparkeringen
til butikkene, forklarer Stavem.
Garasjeanleggdelen som brant tar
40 biler og det var 40 boder med
diverse utstyr lagret. Mellom 30 og
40 biler brant opp. Naboområdet har
tilsvarende med biler og alle disse
ble sotskadet. Like ved ligger jernbanestasjonen.
– Det brant godt i biler med drivstoff,
olje, dekk og masse utstyr som
var lagret i bodene. Dette gir en stor
brannbelastning. I sektor tre hørte
de knasing i bygget når de begynte
å slukke inni garasjen. De så med
varmekamera at flammene slikket
oppover taket, sier Stavem.
Det ble brukt vann for å dempe
flammene. Men det var ikke lett å få
vann inn under metallplatene som
var festet i himlingen i garasjen. Da
disse falt ned over det som brant var
det ikke lett å få vannet direkte på
brannen.
– Brannvesenet tenkte på brannen
i garasjeanlegget på Sola flyplass.
Det brant godt i biler
med drivstoff, olje, dekk
og masse utstyr som var
lagret i bodene. Dette gir
en stor brannbelastning.
I sektor tre hørte de
knasing i bygget når de
begynte å slukke inni
garasjen. De så med
varmekamera at
flammene slikket
oppover taket
De trodde en stund den ene blokken
kunne dette ned. De tenkte på
hvordan brannen kunne utvikle seg
og begynte å trekke ut røykdykkere
fra garasjeanlegget når hendelsen
ble usikker. Det var masse gasser der
nede fra bilene og bodene som brant,
sier Stavem.
SLUKKEROBOT
– Det brant skikkelig da brannvesenet
fant ut at de skulle rekvirere slukkeroboten
fra Oslo kommune brann
-og redningsetat. Men slukkeroboten
kom såpass sent til Kongsberg at da
var brannen nærmest slukket. Men
da den først kom, ble den kjørt inn
straks og gjorde nytten sin likevel,
sier Stavem.
Stavem sier han hadde aldri sett en
slik robot før og ble overasket over
hvor stor den var.
Siden slukkeroboten ville tilføre
lufttrykk og oksygen til området
måtte alle sammen ut da brannen
kan blusse opp ukontrollert eller løs
bygningsmasse falle ned. Roboten ble
satt inn i sektor to der det var mest
røyk. Røykdykkere trakk seg ut, og
roboten gikk inn. En svær vifte på
roboten fikk røyken ut.
Da roboten hadde fått ut røyken,
kunne brannvesenet og industrivernet
se hvor det brant og kunne gå inn
i garasjen og fortsette slukkingen.
Stavem legger til at det geniale med
slukkerobot er at den går på belter og
trenger ikke plant underlag. Den kan
kjøre inn der røykdykkere ikke kan gå
i innsats på grunn av egen sikkerhet.
ALLTID BEREDT
Stavem begynte å dimittere folkene
sine klokken ett på natten. De første
som ble dimittert var de som skulle
gå på vakt i industrivernet dagen
etter. Deretter de som måtte tidlig på
jobben dagen etterpå. Noen måtte
på jobb på morgenkvisten. Han
dimitterte seg selv en time senere.
To personer fra industrivernet stod
for ryddingen og klargjøringen av
utstyret hos industrivernet i Kongsberg
Teknologipark etter innsatsen.
Bekledningen måtte vaskes. De
jobbet gjennom natten fram til klokken
seks om morgenen for å gjøre alt
klart til den påfølgende dag og uke,
og for det nye vaktlaget.
– Et par stykker reiste ut til brannvesenet
da jeg kom på stasjonen
klokken 08:00 for å fylle noen av
røykdykkerflaskene. Det var alt som
stod igjen. Det stod et ferskt lag klare
til innsats klokken 08:00 for å hjelpe
brannvesenet om de trengte det, men
det ble ikke nødvendig denne dagen.
Men det kunne jo være andre ting
som kunne skje inne på teknologiparken,
og da må vi være klare, sier
Stavem.
Deretter skrev han en rapport om
hendelsen og industrivernets innsats.
Det er viktig å skrive mens hendelsen
er ferskt, mener Stavem.
– Brannvesenet tenkte på
brannen i garasjeanlegget på
Sola flyplass. De tenkte den
ene blokken kunne dette ned.
De tenkte på hvordan brannen
kunne utvikle seg og begynte
å trekke ut røykdykkere fra
garasjeanlegg da hendelsen
ble usikker. Det var masse
gasser der nede fra bilene
og bodene som brant
TILBAKE PÅ JOBB
– Det å være på jobb rett etter en slik
hendelse kan utgjøre en sikkerhetsrisiko,
understreker Stavem.
Han understreker at når industrivernet
har vært med på en slik tøff
hendelse får de gå hjem og sove og ta
fri dagen etter. Alle i industrivernet
får hvile og godtgjørelse i henhold til
avtale mellom bedrift den enkelte er
ansatt i og industrivernet.
– Som CNC operatør og programmerer
sier det seg selv at om jeg er
uopplagt på jobben så kan en feiltasting
være nok til å ødelegge en
50 51
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
– Bedriftene innenfor
portene sikrer seg så godt
at det sjelden skjer noe stort.
Derfor er det en stor fordel
å kunne bli med brannvesenet
ut.
flymotordel til over en million kroner.
Derfor gir arbeidsgiver oss fri med
god samvittighet, slik at vi møter opp
på jobb utvhilt, sier Stavem
ALLE ER MED AV FRI VILJE
Stavem forteller at det er moro å få
være med brannvesenet og få brukt
ferdighetene de har øvd inn.
– Motivasjonen vår til å holde på med
dette ligger blant annet i samarbeidet
vi har med brannvesenet. Og ikke
minst arbeidsgivere som genuint er
interessert i sikkerhet. Arbeidsgivere
kan beordre oss inn i industrivernet.
Men alle, som er med i industrivernet,
er med av fri vilje. Det er venteliste,
så populært er industrivernet.
Vi har hatt hendelser i bedrifter inne
på Kongsberg Teknologipark hvor
skadeomfanget har blitt redusert på
grunn av vår tilstedeværelse.
– Og når brannvesenet også nyter
godt av vår lokalkunnskap når hendelser
skjer i parken, ja da sier det seg
selv at det er penger å spare, både for
bedrifter og det offentlige med å satse
på industrivern, sier Stavem.
Han legger til:
– Bedriftene innenfor portene sikrer
seg så godt at det sjelden skjer noe
stort. Derfor er det en stor fordel å
kunne bli med brannvesenet ut. Det å
komme ut på innsats er en oppkvikker,
sier Stavem.
SEKS NYE RØYKDYKKERE?
Industrivernet har snart seks nye
innsatspersoner med grunnleggende
industrivernkurs og røykdykkerkurs
snart. Grunnet covid-19 har kurs og
prøver måtte utsettes.
– Vi har en i industrivernet som kun
hadde vært med oss i litt over en uke
før garasjebrannen. Det var litt av en
start. Vi hadde en person som gikk
bak henne for å passe på at alt gikk
bra, slik vi alltid gjør når vi har med
nye ut. Vi håper på å få henne og de
fem andre gjennom kursene nå som
brannvesenet har åpnet opp for kurs
igjen, sier Stavem.
Han understreker at beredskap må
de ha i parken uansett pandemi eller
ikke. Førstehjelpskurset de pleier å
ha, med instruktør fra ambulansetjenesten,
må gjøres annerledes i år.
Normalt har de to kurs i året, et rett
– Som CNC operatør og
programmerer sier det seg
selv at om jeg er uopplagt på
jobben så kan en feiltasting
være nok til å ødelegge en
flymotordel til over en million
kroner. Da gir arbeidsgiver oss
fri med god samvittighet slik
at neste gang vi møter opp på
jobb er vi uthvilt
før sommerferien og et før jul.
Da går de sammen to og to lag og
gjennomfører kurset. Driller momentene
på hverandre. Men denne gang
før jul ble det annerledes.
– Vi kjører førstehjelpskurset på
lagsnivå og instruktøren har oversendt
oss øvelsesmomentene på
PowerPoint. Vi kjører det internt selv.
Vi går ikke glipp av noe selv om det
er Covid-19. Vi lar oss ikke stoppe av
den grunn. Hendelser skjer uansett
og da må vi være klare, avslutter
Stavem.
"NYTTIG TILLEGGSRESSURS"
Industrivernet ved Kongsberg Teknologipark
er en nyttig tilleggsressurs for brann og
redning.
Vi har et godt samarbeid gjennom hele året,
med blant annet øvelser og ulike hendelser.
Vi kjenner hverandre godt og er på fornavn
alle sammen. Dette tror jeg er nyttig når vi
en sjelden gang møtes på slike krevende og
hektiske hendelser.
Ved denne hendelsen var jo også oppmøtet
av industrivernpersonell meget godt. For
meg som innsatsleder er det der og da godt
å erfare at det kommer mye friskt personell
til stede.
Det var jo i all hovedsak røykdykkere vi
hadde behov for i innledningen, men de
ble også satt til andre nyttige oppgaver underveis.
De hadde dessuten med brannbil,
som vi under hendelsen valgte å ikke ta
i bruk. Bare det å ha denne som en ledig
ressurs på stedet var nyttig.
Vi er godt fornøyde med Industrivernet til
vanlig. Og kanskje litt ekstra nå etter denne
innsatsen. De gjorde en veldig bra jobb!
Rune Toverud, innsatsleder brann i
Kongsberg brann og redning.
Foto: Jan Storfossen, Laagendalsposten.
John Kristian Stavem, utrykningsleder for industrivernet i
Kongsberg Teknologipark under garasjebrannen sammen med
Caroline Selstad Tho som jobber i KDA Kongsberg Defence and
Aerospace og mentor Mats Sjølås Andersen ved TechnipFMC
Kongsberg.
52 Sikkerhet 03/2020
Sikkerhet 03/2020
53
Fra venstre: Monica Varan, avdelingsleder
i Norsk brannvernforening og
Sølvi M. Harjo, politioverbetjent i
Kripos har hatt nøkkelroller i arbeidet
med den nye databasen. Varan er
prosjektleder for databasen på det
tekniske planet, og Harjo har hatt
ansvar for det faglige rammeverket.
– Vi får vår egen vaskemaskin. Nå
slipper bekledningen vår å stå i kø ute
hos Kongsberg brann og redningstjeneste,
sier John Kristian Stavem,
en av fem utrykningsledere for
industrivernet i Kongsberg
Teknologipark og til vanlig CNCoperatør
og -programmerer i GKN
Aerospace AS i parken.
Han understreker at det blir godt å
stå for vaskingen selv.
– Det sier jo selv at det kan ta tid å
få vasket alt. Det blir deilig å kunne
vaske bekledningen hos oss i parken.
Det fikk han til, den nye industrivernlederen
vår. Han fikk gjennomslag
Slipper køen
Utrykningsleder John Kristian Stavem forteller at
nå behøver snart ikke industrivernet å stå i kø nede på
brannstasjonen i Kongsberg mer.
Tekst Elizabeth Kvie Lundevall, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
Foto Industrivernet i Kongsberg Teknologipark AS.
for det før garasjebrannen. Jeg skulle
ønske vi hadde hatt vaskemaskinen
klart før brannen, men slik var det
ikke denne gang, sier Stavem.
Den nye industrivernlederen er
Rune Haugholmen.
VASKEMASKIN OG
TØRKESKAP
Industrivernet har et møterom og et
kontor, og de har valgt å lage kontoret
mindre for å få på plass industrivaskemaskinen
og et tørkeskap.
– Bedriftseierne sa ja til dette siden
Covid-19 har avslørt sårbarheten ved
ikke å ha egen mulighet til å vaske
tøy. På grunn av smittevernregler
måtte vi reise ut til Kongsberg brann
og redning og legge tøyet på utsiden,
for så hente det på samme sted når
tøyet var vasket. Selv vi fra industrivernet
får ikke lov til å komme inn
på stasjonen. På regntunge og kalde
vinterdager er det ikke bra at fuktig
bekledning ligger ute, heller ikke
at rengjort bekledning ligger ute og
trekker til seg fuktighet, sier Stavem.
På ønskelisten nå er dusj og en
vaskemaskin til underbekledning
slik at ikke undertøyet må blandes
med ytterbekledningen som er full
av farlige gasser og stoffer.
Database for
brannetterforskning
Brannetterforskningsdatabasen Knitre skal ta vare på
kunnskap og erfaring fra brann-åsteder landet rundt. Det
som blir sendt inn via databasen blir sjekket av Norsk
brannvernforening og kvalitetskontrolleres av Kripos.
Knitre er en database primært for
politiet, brannvesenet (og DLE – det
lokale eltilsyn). I tillegg gis det tilgang
for forsikringsselskapenes utredere
og forsknings- og høyskolemiljøene
i de nordiske land. Norsk brannvernforening
eier databasen som ble
lansert 13. november.
– En brannetterforsker som har opp-
Tekst Elizabeth Kvie Lundevall, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
Bilde Monica Varan og Sølvi M. Harjo Foto Anniken Lohne, Norsk brannvernforening.
daget noe interessant i forbindelse
med en sak som etterforskes, kan
legge saken inn i databasen. På den
måten kan andre rundt i landet finne
disse opplysningene, og på denne
måten lærer vi av hverandre. Det er
brukerne selv som legger inn saker
og deler sin kunnskap, sier Monica
Varan, avdelingsleder i Norsk brannvernforening.
GODE SPOR
I tillegg inneholder databasen aktuelle
lærebøker og litteratur innenfor
brannetterforskning, massevis av
forsøk og forskning som er utført
og selvsagt mange gode spor som er
dokumentert på brannåsteder rundt
i landet, opplyser Sølvi M. Harjo,
politioverbetjent i Kripos, Kriminalteknisk
avdeling, Seksjon for brann,
54 Sikkerhet 03/2020
Bilder av brannetterforskere i arbeid.
Foto: Sølvi M. Harjo, Kripos.
Brannetterforskning. Foto: Kripos.
KNITRE
Database for brannetterforskning
Målene med databasen er å:
• Bidra til oppklaring av
brannårsaker
• Bidra til at politiets og øvrige
interessenters samfunnsengasjement
til brannvern styrkes
• Bidra til oppmerksomhet og
engasjement om resultater fra
brannetterforskning
Offisiell åpning ble foretatt av seksjonsleder i Kripos, Håvard Arntzen, og Kripos-sjef Kristin Kvigne.
Foto: Anniken Lohne, Norsk brannvernforening.
• Bidra i samarbeid og kunnskapsdeling
mellom brannetterforskningsmiljøer
både nasjonalt og
internasjonalt
kjemi og dokumenter.
Harjo legger til at den "moderne"
måten å etterforske branner på,
krever at etterforsker setter opp
hypoteser på arnested og brannårsak.
Deretter skal disse hypotesene testes.
For å teste hypoteser har etterforsker
ofte behov for litteratur (fagbøker,
artikler etc.) forsøk, forskning og
andres erfaringer. Her vil Knitre bli
til enormt stor hjelp, da alt av lærebøker,
relevante artikler og forsøk
i tillegg til mange reelle saker, er
samlet på ett sted. For eksempel kan
etterforsker ha funnet frem til at det
var en lyskilde/lyspære i arnestedsområdet,
som kan ha stått for nær
en gardin. Da kan denne lyspæra ha
medført brann. Et raskt søk i Knitre
vil kunne lede til både utførte forsøk
med ulike lyspærer og tekstiler, og
også relevant litteratur.
- Tidligere var slikt svært vanskelig å
få tak i og litt tilfeldig hvorvidt man
fant relevant litteratur, forsøk og
eksempler. Nå er alt samlet i et
skikkelig "fag-bibliotek", understreker
Harjo.
– Det er en tre-trinns rakett.
Brukerne legger inn data, så er det
Norsk brannvernforening som sjekker
teknisk innhold og Kripos sjekker
faglig innhold. Det skal være relevant
og god data som legges inn i Knitre.
Dersom noen som skal tilegne seg
kunnskap, er det viktig at de har
korrekt data å søke i. Informasjonen
som ligger der skal ha kvalitet,
opplyser Varan.
Brukertilgang gis primært til de som
bistår politiet i etterforskningsarbeid
og da gjerne personer som er tilknyttet
følgende instanser:
• Politiet
• Brannvesenet
• Det lokale el-tilsyn
• Utredere ansatt i forsikring
• Ansatte i forskningsmiljø
56 Sikkerhet 03/2020
Sikkerhet 03/2020
57
OVERORDNET
OPPDRAGSTYPE
ANTALL
OPPDRAG
HOVEDFUNKSJON FOR
BYGNINGEN DET BRANT I
ANTALL
OPPDRAG
Unødige og
falske utrykninger 43 416
Ulykke 12 594
Brann 11 184
Andre typer oppdrag 9 686
Andre brannhendelser 942
Bolig 3577
Annen næring 1092
Andre bygninger 322
Næring som fungerer som bolig 280
Totalt 5271
Totalt 77 822
Brannetterforsker i arbeid. Foto: Sølvi M. Harjo, Kripos.
STØRRE OPPKLARINGS-
PROSENT?
– Riksadvokaten har sagt at politiet
skal etterforske alle branner. Jeg
håper at databasen bidrar til at
flere branner etterforskes og at flere
brannårsaker blir funnet. Jeg håper
også at databasen skal motivere og
lette arbeidet til alle som jobber med
brannetterforskning, sier Varan.
– Dette har vi ventet på lenge.
Erfaringsdatabasen har vært en idé
og en drøm i mange tiår, uten at vi
har funnet en god løsning tidligere.
Hensikten med databasen er å ta
vare på kunnskap og erfaring fra
brann-åsteder i hele Norge, og
kanskje etter hvert Norden, sier
Harjo.
Omkomne i bygningsbrann
2020 35
Omkomne i bolig 29
FYLKE
ANTALL
OPPDRAG
Oslo 11 596
Rogaland 6 293
Møre og Romsdal 3 697
Nordland 2 737
Viken 19 421
Innlandet 5 042
Vestfold og Telemark 7 358
Agder 5 525
Vestland 6 749
Trøndelag 5 393
Troms og Finnmark 3 751
Totalt 77 562
TYPE ANNEN NÆRING
DET BRANT I
ANTALL
OPPDRAG
Industri-. energiforsyningsog
lagerbygning 288
Skolebygning. universitetog
høgskolebygning 170
Forretningsbygning 161
Kontorbygning 100
Sykehus og primærhelsebygning 83
Annen bygning 71
Hotellbygning. bygning for overnatting 44
Restaurantbygning 44
Fiskeri- og landbruksbygning 38
Idrettsbygning 33
Museums- og biblioteksbygning.
kulturhus, bygg for religiøse aktiviteter 30
Garasje- og hangarbygning 24
Ekspedisjonsbygning. terminal 6
Totalt 1 092
Brannetterforsker i arbeid.
Foto: Sølvi M. Harjo, Kripos.
Kilde: Direktoratet for samfunnsikkerhet og beredskap.
58 59
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
Dette hendte hos oss.
Dette lærte vi:
Ammoniakkutslipp
Skipsverftet Vard Langsten i Vestnes kommune
opplevde at en normal arbeidsoperasjon. En oljekjøler
skulle tappes for olje før den skulle flyttes, utløste full
alarm med ammoniakk-lekkasje. Industrivern og
brannvesen var forberedt og gjorde en god innsats.
Tre lag med kjemikalie- og røykdykkere samarbeidet.
Tekst Elizabeth Kvie Lundevall, Næringslivets sikkerhetsorganisasjon
Bilde Pål Viken Foto Maria Viken.
En tråler var inne på verftet Vard
Langsten for verkstedoppdrag hvor
en av oppgavene på listen over ting
som skulle gjøres, var flytting av en
liten oljekjøler tilhørende fryseanlegget
ombord. Før denne kunne
flyttes, måtte den tappes tom for olje.
Denne jobben skulle ifølge mottatt
informasjon ikke involvere gass. Det
viste seg å ikke stemme.
FORBEREDELSER TIL JOBBEN
Ved arbeid på anlegg som involverer
gass, er det vanlig at verftet bestiller
et eget selskap som er spesialister
på denne type jobber. Rederiet
oppga at dette var på oljesiden, og
ikke gassiden av kompressoren, og
at innleie av spesialister ikke var
nødvendig.
– Maskinsjefen ombord skulle da
anvise hva som skulle gjøres og
stenge det som skulle til før jobben
startet. Siden dette var på oljesiden,
og ikke skulle inneholde ammoniakk
eller andre gasser, ble det besluttet at
Sikker Jobb Analyse (SJA) ikke var
nødvendig for dette arbeidet. Det ble
gitt beskjed til vår rørformann om
å ta kontakt med maskinsjefen for å
En uke før hendelsen hadde industrivernet en utrykningsøvelse med brann
og eksplosjon i en båt. Røykdykkere gikk om bord med blendede masker
og det var to markører i båten. Her bilde fra øvelsen. Foto: Pål Viken, Vard.
60 Sikkerhet 03/2020
Sikkerhet 03/2020
61
Stor del av Vard Langstens industrivern: Bak fra venstre: Stig Brastad, Remi Bergum, Ole Helland, Karl Johan Eik Dyrkorn, Trond Cato Svendsli, Arvid Gjerde,
Espen Marken, Ruben Kjellevold (markør), William Gjelsten (markør), Hallgeir Venås.Foran fra venstre: Mats Hugo Frostad, Raymond Lien, Markus Vik (markør),
Andre Skjegstad, Per Øyen, Anders Krogseter, Erling Falch, Leif Øverås, Ingrid Ahrens, Pål Brastad, Odd Kåre Lien, Svein Arne Liabø. Foto: Pål Viken, Vard.
gå gjennom jobben ombord, sier Pål
Viken, industrivernleder og HSEQ
Manager i Vard Langsten.
Rørformann gikk sammen med
maskinsjefen og maskinist fra
rederiet for gjennomgang av jobben.
Rørformannen fikk forklart at
systemet var «lagt dødt», men at
det kunne være cirka seks til åtte liter
olje som ligger i kjøler. Denne oljen
måtte tappes ned.
Jobben var da klar til å startes opp.
BESKRIVELSE AV HENDELSE
Rørformann gjennomgikk så jobben
med to ansatte fra underleverandør.
De fikk forklart at det kunne ligge
igjen olje som måtte tappes i beholder
og fjernes før kjøleren demonteres.
De to begynte å hente utstyr for
jobben, mens rørformann gikk på
land for å følge opp en annen jobb.
For å tappe av oljen måtte en blendingsplugg
skrus ut. I det pluggen var
nesten ute, ble den “skutt” ut som
følge av trykk i systemet, og olje og
ammoniakk sprutet ut. Arbeideren
som skrudde ut pluggen forsøkte
å stanse lekkasjen, uten hell, og
evakuerte da rommet. Han fikk folk
ut av maskinrommet og stengte
døren.
Maskinsjefen ble kontaktet og spurt
om han kunne løpe ned til kjøler for
å sjekke lekkasjen. Maskinsjefen har
maske ombord som demper gassen.
Han meldte tilbake at lekkasjen var
for stor til at de greide å komme inn
til kjøler og stanse den. Resepsjonen
ble oppringt og varslet om at det
var ammoniakk-lekkasje av uvisst
omfang om bord. Resepsjonen aktiverte
industrivernalarm og igangsatte
aksjoner i henhold til Vard Langstens
beredskapsplan.
RØYK- OG KJEMIKALIE-
DYKKER INNSATS
Livreddende innsats har første
prioritet og første røykdykkerlag fra
industrivernet gikk ombord for å søke
før brannvesenet hadde ankommet.
I løpet av 32 minutter hadde hele
båten blitt gjennomsøkt av mannskap
fra brannvesen og industrivernet i
samarbeid. Klokken 10:04 var båten
gjennomsøkt uten funn av personer
ombord.
Et røykdykkerlag fra industrivernet
og et kjemikaliedykkerlag fra brannvesenet
ble sendt inn for å lokalisere
og tette lekkasjen som skulle være i
en oljekjøler som var plassert i
fryserimaskinrommet. Kjemikaliedykkerne
gikk inn i frysekompressorrommet,
fant kjøleren og konstaterte
at det ikke var lekkasje fra den.
I ettertid viste det seg at de hadde
funnet feil kjøler da det var to like
kjølere i rommet. Røykdykkerlaget
var med som sikringslag og transport
av nødvendig utstyr ombord.
Begge lag ble trukket ut etter at de
ga tilbakemelding om at det ikke var
lekkasje lenger fra kjøleren.
En halvtimes tid senere ble et røykdykkerlag
fra brannvesenet sendt
inn for å måle konsentrasjonen med
ammoniakk i luften. Det ble målt
100ppm som er maks på måleren
som industrivernet i Vard hadde
tilgjengelig. De gikk så ned i maskinrommet
og åpnet døren inn til
fryserimaskinrommet og kunne da
se at det fortsatt var lekkasje fra
ammoniakk-anlegget. Røykdykkerlaget
ble trukket ut igjen.
Deretter ble det sendt om bord to
røykdykkerlag, et fra industrivernet
og et fra det kommunale brannvesenet.
Det ene laget gikk i vanlig røykdykkerbekledning
som sikring og det
andre laget i røykdykkerbekledning
med splashdrakt (en kjemikaliebestandig
overtrekksdress) for å forsøke
å komme til lekkasjepunktet og tette
det. De kom til lekkasjepunktet, men
grunnet stort trykk i systemet, var det
vanskelig å få gjengene på blendingspluggen
til å entre.
Lagene måtte trekkes ut igjen fordi de
hadde brukt opp pusteluften uten de
klarte å tette lekkasjen.
Nærmere 45 minutter senere gikk de
to lagene inn igjen med en treplugg
og hammer for å forsøke å tette
lekkasjen. Lekkasjen ble raskt tettet
med pluggen. Ammoniakkmengden i
maskinrommet ble så målt til 19ppm.
AVSTENGNING OG SIKRING
AV SYSTEMET
To røykdykkerlag gikk så inn for å
stenge alle ventilene inn og ut av
kompressorsystemet, og for å kunne
drenere ned trykket så ikke trepluggen
ble stående med trykk. Da
røykdykkerlagene tidligere hadde
måttet trekke seg ut fordi de hadde
brukt opp pusteluften, var det en
ventil som ikke var stengt. Under
denne innsatsen ble det målt 5ppm
62 63
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
En uke før hendelsen hadde industri-
vernet en uttrykningsøvelse med brann
og eksplosjon i en båt. Røykdykkere
både i fryserimaskinrommet og i
maskinrommet.
En time senere gikk røykdykkerlagene
inn igjen, fikk stengt den siste
ventilen og drenert av trykket på
systemet. Under denne innsatsen ble
det målt 5ppm i maskinrommet og
4ppm i fryserimaskinrommet med en
økning til 13ppm i en kort periode da
trykket ble drenert av anlegget.
OPPSAMLING OG SANERING
AV OLJE OG AMMONIAKK
Det ble rigget opp en fat-suger til å
fjerne oljen og ammoniakken som
hadde lekket ut i fryserimaskinrommet.
Et røykdykkerlag gikk inn
for å fjerne olje og ammoniakk som
lå på dørken i fryserimaskinrommet.
De fikk sugd opp cirka 280 liter
med væske på en plastbeholder (IBC
tank). Dermed var jobben til brannvesenet
og industrivernet ferdig på
stedet.
TO SENDT TIL SYKEHUS
To personer ble direkte eksponert
for utslipp og en tredje person som
var i nærheten ble sjekket for mulig
eksponering. Person en jobbet med å
demontere rør på en tank da hendelsen
skjedde. I forbindelse med avtapping
av olje kom det flytende væske
under trykk, før gassen ble så sterk at
han måtte evakuere. Ventilasjonen
til rommet blåste ut mot landgangen
til dokka. Person to jobbet i fabrikken
da dette skjedde og evakuerte da
gjennom gassen ut mot dokka. Person
en og to, var ved god bevissthet og
ble sendt direkte i dusj for renspyling
og fikk rene klær på verftet. De ble så
sendt til Vards skadestue i påvente
av ambulanse, men måtte evakuere
videre grunnet sterk ammoniakk-lukt
på skadestue.
Den første ambulansen tok med seg
begge til sykehus for videre undersøkelser.
De ble raskt utskrevet etter
at det ikke ble oppdaget skader etter
eksponeringen av ammoniakk. Begge
er tilbake i arbeid.
To ambulanser til ankom, og
personellet overvåket den tredje
personen en god stund før han ble
dimittert. Ambulansene ble på stedet
til alt var avklart.
VARSLING OG INNSATS
Det tok omtrent 14 minutter fra
hendelsen startet til industrivernalarmen
ble utløst fra resepsjonen.
Det sto to alarmstasjoner ved skipets
to landganger, men ingen av disse
ble benyttet. Slike alarmstasjoner
blir rutinemessig plassert ombord på
skip Vard har inne på verftet. Antallet
alarmstasjoner varierer blant annet
avhengig av skipets størrelse.
– Om en av disse hadde blitt aktivert
da ammoniakk-utslippet ble oppdaget
og skipet ble evakuert, kunne
vi ha kommet raskere i gang med
innsatsen. Industrivernet hadde
da blitt mobilisert parallelt med at
maskinsjefen løp ned og sjekket
lekkasjen, mener Viken.
Etter at industrivern-alarmen ble
aktivert, opplevde vi at livreddende
innsats med søk ombord fungerte
raskt og effektivt. Hele båten ble
gjennomsøkt, legger han til.
– Vi opplevde derimot at feil oljekjøler
ble sjekket for lekkasje, noe
som ble oppdaget ved oppfølging og
måling av gasskonsentrasjon. Dette
medførte at det gikk med mer tid før
lekkasjen var stanset, men medførte
ikke økt fare, forklarer Viken.
FORBEDRINGSPUNKTER
Viken forteller at industrivernet
og redningsstaben i Vard Langsten
møttes etter hendelsen for å snakke
om hvordan de opplevde hendelsen
og evaluere innsatsen.
Etter hendelsen har vi innført sikker
jobbanalyse for arbeid som skal
utføres på anlegg som inneholder
gass og farlige stoffer. Selv om selve
jobben i utgangspunktet ikke skal
involvere disse stoffene og dermed
vurderes som ufarlig, uttaler Viken.
– Vi må være kritiske til informasjonen
vi får, understreker Viken.
Han vil øke kunnskap og ferdigheter
slik at alarmstasjonene blir brukt i en
nødsituasjon i fremtiden.
Informasjon om disse alarmstasjonene
er i dag en del av sikkerhetsopplæringen
internt og for innleide,
men det er viktig at personell
faktisk tør å trykke på knappen. Jeg
er ikke så bekymret for at det blir for
mange «falske» alarmer, sier Viken.
INDUSTRIVERNET HAR EN
VIKTIG FUNKSJON
– Det var folk fra industrivernet og
brannvesenet som var i innsats. Noen
av våre røykdykkere i industrivernet
er også røykdykkere i brannvesenet.
Flere i industrivernet er med i nødetatene.
Vi øver også sammen, noe
som er nødvendig for å kunne handle
raskt og effektivt. Folk vet da hva som
skal gjøres, sier Viken.
En uke før hendelsen hadde industrivernet
en utrykningsøvelse med
brann og eksplosjon i en båt. Røykdykkere
gikk om bord med blendede
masker og skulle finne to markører
ombord. Industrivernet tok seg av
markørene da de ble brakt ut på dekk.
I dette tilfellet er det mye oppmerksomhet
rettet mot røykdykkerne, men
det er viktig å få med at også de andre
i industrivernet bidro med god og
viktig innsats under hendelsen. Brann
assisterte røykdykkerne med påfylling
av flasker med mere. Industrivernet
tok vare på de som ble eksponert
for gass og indstrivernet sørget for
rask og effektiv evakuering. Dette er
personnell som har trent på innsats
i ulike situasjoner og bidrar der det
trengs opplyser Viken.
Brannvesenet var skikkelig på, og
gjorde en flott innsats sammen med
vårt industrivern, sier Viken.
Frysetråleren forlot verftet etter verkstedoppholdet.
Påfylling av ammoniakk
på fryseanlegget skjedde utenfor
verftet.
gikk om bord med blendede masker
og det var to markører i båten. Sanitet
håndterte markørene når de ble bragt ut
på dekk. Her bilde fra øvelsen.
Foto: Pål Viken, Vard.
Bilde av mobil alarm-enhet,
Sygnus, som disse heter.
Foto: Tore Gjerde, Vard.
AMMONIAKKGASS
Ammoniakk er en giftig og etsende gass.
Ammoniakk er et mye anvendt kjemikalie i alt
fra vanlige husholdningsartikler som salmiakk,
til bruk i industri hvor de finnes i store kvanta og
høye konsentrasjoner. Den brukes blant annet
som kjølemedium og i landbruket til luting av
halm. Ammoniakkgass er en av gassene som
hyppig transporteres på norske veier, og som
finnes ved en rekke ulike store og små anlegg
i Norge.
Ammoniakk brukes mye i båter i forbindelse
med kjøle- og fryserom og det er ofte store
tanker. Det blir fraktet i tankbiler på landeveien.
Det finnes også tanker på land til industrien.
Inhalasjon av ammoniakkgass i høye konsentrasjoner
kan gi raskt innsettende alvorlige
symptomer og dødsfall. Faren er størst ved
ulykker innendørs, eller i situasjoner der man
er tett på kilden. Ved lavere konsentrasjoner vil
ammoniakkgass kunne gi både lett og kraftig
irritasjon av luftveier og øyne avhengig av
eksponeringstid, nærhet til kilde etc.
Kilde: Brannmannen
AMMONIAKK
Luktgrensen for ammoniakk er veldig lav,
på 5 ppm, mens akutte giftighetsnivåer
ligger > 2500 ppm.
Kilde: Sikkerhetsavstander for anlegg for
farlig stoff
Vedlegg 9 - Sikkerhetsavstand for
kjøleanlegg med ammoniakk Direktoratet
for samfunnssikkerhet og beredskap
FARLIGE KONSENTRASJONER
Ammoniakk virker etsende på hud og
slimhinner samt påvirker de øvre luftveier.
Det umiddelbart farlige nivå i luft for liv og
helse er 300 ppm
AEGL-2 (30 minutter): 220 ppm.
AEGL-3 (30 minutter): 1.600 ppm.
Utsatt for 100 ppm i noen minutter: Irritasjon
av øyne og nese.
Utsatt for 700 ppm: Irritasjon og kvelningsfornemmelse.
Utsatt for 5.000 ppm: Lungeødem. Eventuelt
puste stopp.
Utsatt for 10.000 ppm: Dødelig.
Kilde: Den danske appen om farlige stoffer ved
Beredskapsstyrelsen
64 65
Sikkerhet 03/2020 Sikkerhet 03/2020
Samvirke i praksis
Per Bergmyr, innsatsleder brann Vestnes Brannvesen.
Foto: Vidar Steen.
TIDSFORLØP
Tidspunkt hentet fra telefonlogger, resepsjons- og vaktlogger samt samtaler med de involverte
09:14 - Hendelse Start
09:20 - Maskinsjef blir kontaktet og bedt om å sjekke lekkasje på kjøler
09:26 - Maskinsjef melder om at han ikke får stengt ned lekkasjen
09:27 - Resepsjon blir varslet om hendelse
09:28 - Industrivern-alarm blir utløst
09:30 - 110 varsles. Trippelalarm (Brann, Politi, Ambulanse) bekreftes.
Opplyst om ammoniakk og behov for kjemikalievern-utstyr
09:32 - Første røykdykkerlag fra industrivernet går ombord for søk
09:35 - “Full evakuering” iverksettes
09:39 - Mannskapsbil Tomrefjord brann fremme
09:40 - Ambulanse tilkalt
09:42 - Alle evakuert (340 personer)
10:00 - Båt ferdig gjennomsøkt – ingen funnet
10:04 - Røykdykkere ute
10:09 - Ambulanse ankommet – sjekker pasient på stedet
10:26 - Kjemikaliedykkere og røykdykkere sendes inn for å stanse lekkasjen
– melder om at det ikke lenger er lekkasje.
10:34 - To ambulanser ankommet. 3 stykk har blitt eksponert.
2 sendes på sykehus for videre oppfølging, 1 dimittert på stedet
10:40 - Politiet ankommet
11:05 - Røykdykkerlag går inn for å måle gasskonsentrasjon. Fullt utslag.
11:29 - To røykdykkerlag sendes inn for å detektere og forsøke
å stenge lekkasjen. Lekkasje detekteres, men går tom for luft før de får stengt lekkasjen
11:30 - Arbeidere sendes hjem. Industrivern, ERT og nødetater blir igjen
12:10 - Røykdykkere inn igjen. Lekkasjen tettet.
14:00 - Alle ventiler stengt og trykket drenert av
14:48 - Røykdykkerlag inn for fjerning av olje og ammoniakk
15:45 - Aksjon avsluttes. Opprydding sanering fortsetter utover kvelden
– Jeg opplevde at samarbeidet med
industrivernet hos Vard fungerte slik
det er meningen. Industrivernet er
først fremme ved hendelsesstedet.
I denne hendelsen begynte de med
såkalt livreddende innsats, med å
søke etter personer i båten. Dette ble
gjort før brannvesenet kom fram. Så
det å få en rapport fra industrivern
når brannvesenet kommer er gull
verdt. Industrivern er personer som
er bedre og mer trent enn oss når det
gjelder hendelse på båter. Brannvesen
tar over kommandoen når de
kommer på plass, men har god støtte
fra industrivernet, sier Per Bergmyr,
innsatsleder brann Vestnes Brannvesen.
Han legger til at å bruke industrivernet
hos Vard Langsten som kjentpersoner
i denne hendelsen gjorde
nok at hendelsen ble avsluttet såpass
raskt som den ble.
– Nå er det mange i industrivernet
som også jobber i brannvesenet, noe
som gjør at samarbeidet går ekstra
bra, siden de vet hvordan vi arbeider,
uttaler Bergmyr.
SAMARBEID BREDT
Frank Skorgenes innsatsleder brann
Vestnes Brannvesen, og som tok over
etter Bergmyr under ammoniakklekkasjen,
sier han vil se på om
brannvesenet anskaffer seg en
ammoniakk-måler som også måler
over 100 ppm.
– Det blir en del av evalueringen
om vi skal anskaffe oss verktøy som
måler større mengder ammoniakk.
Det var meldt vindstille, men det var
vind fra flere forskjellige retninger.
Vi får nøyaktige opplysninger fra
110-sentralen når det gjelder værforhold,
sier Skorgenes.
Han legger til at det var et kjempeflott
samarbeid med industrivernet.
– Vi trener sammen og har vært på
mange jobber i lag. Det er viktig å
tenke bredt når det gjelder samarbeid.
Det er det som gjorde at
det fungerte så bra for oss under
innsatsen. Vi jobbet alle godt også
med politiet som var meget samarbeidsvillige.
Kommandoplass (KO)
fungerte også bra, forklarer
Skorgenes.
Han legger til at brannvesenet rykket
ut med egen henger med kjemikaliedrakter
og utstyr for å håndtere farlig
gods. De hentet flere kjemikaliedrakter,
men fikk ikke bruk for disse.
– Industrivernet gjorde den livreddende
innsatsen. De hadde et lag med
røykdykkere, vi hadde to lag som gikk
inn, opplyser Skorgenes.
Han legger til:
– Jeg opplevde det som positivt at
kommunen var proaktive og etablerte
stab i tilfelle det skulle være nødvendig.
BESKRIVELSE AV AKSJONER
VARSLING:
09:28 - Industrivernet alarmert over personsøkere og Innsatsleder industrivern ble oppringt av resepsjon.
09:32 - Brannvesenet fikk alarm. Ved varsling 09:30 ble det bekreftet at det gikk ut trippelalarm,
dvs. at både brann, politi og helse ble kalt ut.
09:39 - Mannskapsbil Tomrefjord framme.
09:46 - Brannbefal fremme.
09:50 - Mannskapsbil Helland fremme.
LIVREDDENDE-INNSATS FOR Å SJEKKE OM DET VAR FOLK OMBORD:
09:32 - Første røykdykkerlag fra industrivernet gikk ombord for å søke i lasterom.
09:40 - Første røykdykkerlag fra brannvesenet gikk ombord for å søke innredningsområdet.
09:45 - Andre røykdykkerlaget fra brannvesenet gikk ombord for å søke nede i båten.
10:04 - Båten gjennomsøke uten funn av personer ombord og røykdykkerne ble trukket ut.
PPM
Symbolet ppm er en forkortelse for engelsk parts per million, som betyr «deler per million».
En beslektet enhet er ppb, som er engelsk forkortelse for parts per billion, det vil si «deler per milliard».
Begge enhetene benyttes for å angi svært lave konsentrasjoner av et stoff.
Angivelsen er analog med prosent (deler per hundre), som benyttes for å angi høyere konsentrasjoner.
1 ppm = 1/1 000 000 (= 0,001 promille)
1 ppb = 1/1 000 000 000 (10 -6 promille)
Kilde: Store norske leksikon
66 Sikkerhet 03/2020
Sikkerhet 03/2020
67
Industrivern-
KONFERANSEN
2021
2021 er året for
å møtes igjen!
Møt kollegaer – lær beredskap
Thon Hotell Arena Lillestrøm
7. – 8. desember 2021
Hold av datoen!