Eiliv Vinje - Universitetet i Bergen
Eiliv Vinje - Universitetet i Bergen
Eiliv Vinje - Universitetet i Bergen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
IDEALITET 59<br />
metoden. Sitatet er viktigaste arbeidsreiskap, og yndlingsmetoden er å samanstilla<br />
sitat som stadfestar eller avkreftar kvarandre. Innsikt i siteringskunsten til ein<br />
humanist er derfor eit vilkår for å forstå han. Originalitet er såleis ikkje eit spørsmål<br />
om forfattaren har funne på alt sjølv, men om det stoffet han tileignar seg er<br />
assimilert i hans eige språk og hans eigen tanke (Jansen 1938-39, II, 75). "Det er den<br />
inderste Hemmelighed i Holbergs mægtige litterære Livsværk, at han hver Gang<br />
forstod at udtage af Verdenslitteraturen de bedste Mønstre" (Jansen 1938-39, I, 14).<br />
Billeskov insisterer på å studera forholdet til tradisjonen på eit konkret nivå.<br />
Skal ein forstå Holberg som humanistisk forfattar, må ein konfrontera dei konkrete<br />
og påvislege resultata som han oppnår, med hans konkrete og påvislege litterære<br />
førebilete. I dette arbeidet må ein gå vegen om dei rette tekstane, dvs. dei utgåvene<br />
Holberg sjølv brukte. Ikkje utan sjølvkjensle ser han denne metoden som eit<br />
litteraturvitskapleg topp -nivå:<br />
I mange Tilfælde har jeg - fordi jeg har kunnet udnytte netop den Udgave, Holberg havde paa sit<br />
Bord, da han skrev - set den nøjagtige Kontakt mellem to Skribenter, Holberg og hans Forbillede<br />
eller hans Modstander. Der afdækkes derved med den højeste Grad af Eksakthed, som naas i vor<br />
Videnskab, aandelige Berøringsflader. Hvor man kan konstatere udstrakte eller talrige Partier af<br />
denne Art, faar man saa tydelig Besked om det, der kaldes litterær Paavirkning, som vistnok ved<br />
nogen Form for aandshistorisk Studium. (Jansen 1938-39, I, 16.)<br />
Denne "metoden" står så sentralt at den like gjerne kan reknast som hovudtese hos<br />
Billeskov. I prisoppgåva som arbeidet sprang ut av, blei det spurt etter litterære<br />
føresetnader. Om rammene etter kvart blei meir generelle, er det den uavlatelege<br />
jakta på førelegg som utgjer det sentrale feltet i arbeidet.<br />
I etterkant av avhandlinga gav Billeskov ut sin Poetik I-II, der han gjorde<br />
systematisk greie for det teoretiske grunnlaget som avhandlinga kviler på. Det er ein<br />
teori som er orientert mot diktverkets genese, eller "Digterværkets Skæbne", som<br />
Billeskov seier (Jansen 1946-48, I, 11). Denne "Skæbne" deler han i to, (1) "det indre<br />
Stadium da Værket blev til i Digterens Sind", (2) "det ydre da det virkeliggøres i<br />
Ordets Materiale" (11). I skjæringspunktet mellom desse to stadia plasserer Billeskov<br />
motivet, som utgjer kjernebegrepet i hans poetikk.<br />
Et digterisk Motiv er et Stof, som i Digterens Sind har faaet en Retning, og som nu driver mod<br />
Iklædning i Sprogets Dragt. Det er Støv, hvori Poeten har Blæst Kunstens Aande, og som nu higer<br />
mod Forklarelsen i Ordet. Motivet er Splinter af Virkelighedstilv ærelsen, som har faaet Perspektiv,<br />
blevet Udtryk for noget, blevet Symbol. (Jansen 1946-48, I, 11.)