Eiliv Vinje - Universitetet i Bergen
Eiliv Vinje - Universitetet i Bergen
Eiliv Vinje - Universitetet i Bergen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
IDEALITET 37<br />
som alltid truer med å bryte inn og smadre den estetiske konstruksjonen, men som<br />
samtidig og paradoksalt er det som dens kunstneriske vellykkethet livnærer seg av"<br />
(Eliassen 1994, 261). Såleis er det som blir forsøkt innkretsa som det spesifikt<br />
barokke, allereie føregripe i denne klassisismens nagande tvil.<br />
Eliassen oppløyser motsetnaden mellom klassisisme og barokk og erstattar<br />
denne med å sjå dei som ulike aspekt ved det moderne. Han fører resonnementet<br />
vidare enn det eg her har parafrasert, og ser den nyare interessa for barokken på<br />
bakgrunn av eit gjennomgåande spørsmål i postmodernismedebatten: kritikken av<br />
fornuftas status. Det er ikkje ein kritikk av all rasjonalitet, eller bifall av det<br />
irrasjonelle ved tilveret, men kritisk vurdering av dei former for rasjonalitet som<br />
høyrer til den moderne epoken, av deira rekkevidde, gyldighet og praktiske<br />
konsekvensar. Som tittelen på artikkelen indikerer - "Den barokke fornuftens<br />
aktualitet" - ser Eliassen kritisk refleksjon om fornuft og rasjonalitet ikkje som noko<br />
nytt og einestande for vår tid. Slik refleksjon er også artikulert i barokken, noko som<br />
gjer barokken interessant for vår tid.<br />
Ein mild konklusjon av dette resonnementet er at tekstar som tradisjonelt har<br />
blitt rekna som klassisistiske, ikkje nødvendigvis realiserer det tekstbegrepet som det<br />
har vore vanleg å knyta til klassisismen. Ein strengare og meir konsekvent dom er å<br />
avvisa klassisismens førestillingar om tekst, fordi dei undertrykker eller fortrengjer<br />
det konkrete, overflata i teksten. I staden for å sjå klassiske tekstar som bærarar av eit<br />
klassisistisk tekstbegrep kan ein sjå dei som staden for ei problematisering av eit slikt<br />
tekstbegrep.<br />
Klassisisme hos Holberg og i Holbergforskinga<br />
Som forfattar ser Holberg det som eit mål "at moralisere paa alle brugelige Maader"<br />
(Ep, "Fortale", I, s. IV). Ifølgje Holberg-Ordbog går moralisering ut på å "oplyse, vejlede<br />
(i skrift el. tale) mht. (den rette, gode) moral el. afsløre og revse hvad man finder<br />
dårligt mht. moral, ret og rigtighed, god tone o.l."<br />
De differente Maader, hvoraf jeg til den Ende haver betient mig, ere ved lystige Poëmata, ved Satires,<br />
ved Reflexioner over Helte og Heltinde Bedrifter, ved alvorlige moralske Tanker, ved fingerede<br />
Reyse-Beskrivelser, og endelig ved disse Epistler; saa at der fattes ikkun at udføre moralske Materier<br />
ved Samtaler, hvilket dog ogsaa kand siges at være skeed ved mine Skue-Spill, som bestaae udi<br />
Dialoger og fast alle ere moralske. (Ep, I, s. IV-V.)<br />
Om dei ulike formene har eit felles mål, er dei ikkje desto mindre ulike og stiller kvar<br />
for seg spesifikke krav til forfattar og publikum. Den som skriv innanfor ein