Eiliv Vinje - Universitetet i Bergen
Eiliv Vinje - Universitetet i Bergen
Eiliv Vinje - Universitetet i Bergen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Paradokset i Moralske Tanker (og Niels Klim)<br />
PARADOKS I HOLBERG-ESSAYET 201<br />
I omtalen av Ep 69 har eg forsøkt å gjera greie for det spesifikke innhaldet i epistelen<br />
i tre hovudpunkt, - (1) utviskinga av skiljet mellom teori og praksis, (2) brevforma og<br />
(3) spenninga mellom kontroll og feilslutning. Til desse er tilføydd tre andre punkt -<br />
prosessualitet, lesarrolle, diskurs - som på kvar sin måte forklarer tekstens<br />
dynamikk. Denne analysen er representativ for paradokset i MTkr som heilskap.<br />
Dette gjer eg nærmare greie for i det følgjande, under overskriftene "Teori-praksis",<br />
"Sjanger" og "Feilslutning". Det andre av desse punkta ("Sjanger") omfattar også<br />
analyse av Niels Klim og har såleis eit breiare nedslag i tilfanget enn kva ei<br />
tradisjonell avgrensing av Holbergs reflekterande prosa skulle tilseia. I innleiinga<br />
(ovanfor) er ei slik utviding grunngitt med at det er flytande grense mellom den<br />
forteljande og den reflekterande delen av forfattarskapen. (Dette rettferdiggjer ei<br />
opning mot den såkalla sjølvbiografien i kap. 4.3 ovanfor). Når det dreiar seg om<br />
paradokset, kan utvidinga grunngjevast med særleg to omsyn. For det første at<br />
paradoksbegrepet eit stykke på veg kan forklara grensene mellom den reflekterande<br />
og den forteljande delen av forfattarskapen som uklare, for det andre at omfanget av<br />
sjølve paradoksbegrepet - eller paradoksbegrepa - på denne måten blir tydelegare.<br />
Teori-praksis<br />
Innleiinga til MTkr ("Forberedelse") omtaler paradokset, og brukar ordet i begge<br />
hovudtydingar som gjer seg gjeldande elles i forfattarskapen. I éin og same sekvens<br />
blir begge tydingane artikulerte:<br />
[…] at giøre Laster og U-dyder til fornødne Ting, er et u -blue og u-rimeligt paradox. I<br />
det øvrige anseer jeg paradoxe Meeninger af stor Nytte, og derfore selv ikke haver<br />
taget i Betænkning ofte at gaae af den alfare Vej, og at efterforske adskillige<br />
almindeligen antagne Meeningers Adkomst. (MTkr "Forberedelse", 20.)<br />
Til skilnad frå Ep 69 utdjuper "Forberedelse" paradoksets nytte ved hjelp av ei<br />
jamføring mellom filosof og orator; paradokset blir nærmare bestemt knytt til<br />
filosofens ransakande tanke.<br />
Jeg holder for, at det fornemmeligen er en Philosophi Pligt at examinere antagne<br />
Meeninger, om de ere vel grundede eller ey. Thi at opkaage hvad som 100 gange<br />
tilforn er talet og omskrevet, er ikke at lære; men at declamere. At commentere over<br />
Ødselhed, Gierrighed og andre bekiendte Lyder, er ikke andet end Opmuntringer,<br />
som tilhøre Oratores og Prædikantere at giøre. Men at giøre Decouverter, at viise<br />
hvorledes Skyggen tages for Legemet, og hvorledes Lyder confunderes med Dyder, det<br />
er ret at agere en Lærer, og at efterleve en Philosophi Pligt. Det er i den