Eiliv Vinje - Universitetet i Bergen
Eiliv Vinje - Universitetet i Bergen
Eiliv Vinje - Universitetet i Bergen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
FIGUR 111<br />
*…+ ligesom Mennesket kaldes en Microcosmus eller Extract af Verden; saa kand en<br />
Hofmand ansees, som en Microcosmus eller et Compendium af det heele<br />
menneskelige Kiøn *…+ (MTkr IV.82, 327).<br />
*…+ han er som en Janus, som et Billede med adskillige Ansigter, hvoraf eet forestiller<br />
en Løve, et andet en Hare, eet en Slange, et andet en Due, eet en Ulv, et andet et Lam.<br />
Betragter man ham paa een Side, saa finder man intet uden lutter Viisdom og<br />
Dybsindighed, man seer udi Panden ligesom afmalede disse Ord: qvicqvid agis,<br />
prudenter agas, & respice finem. Det er: Før dig op med Agtsomhed, og see til Enden. Den<br />
Station og slibrige Post, som han er sat udi, udfodrer en ugemeen Forsigtighed,<br />
hvorudover man siger, at et Hof er Viisdoms Skole. Betragter man ham igien paa en<br />
anden Side, seer man intet uden lutter Barnagtighed, man finder en yderlig<br />
Omhyggelighed for at sætte sine Klæder udi Folder, sit Haar udi Bukler, sine Fødder<br />
udi lave, saa at en Geometra haver mindre Møje at afpasse et Landkort, end han haver<br />
i at afpasse sit Legeme og sine Klæder. (MTkr IV.82, 327)<br />
Figuren "stor samanlikning" skapar symmetri og ytre pynt. Men den fungerer ikkje<br />
særleg konkretiserande, den gjer heller ikkje tanken særleg klar, snarare utydeleg.<br />
Mot slutten av stykket finn ein endå ein variant av samanlikninga, nærmare bestemt<br />
ei kjede av samanliknande illustrasjonar: Subjektet rår brevvennen ifrå å søka på ei<br />
stilling som Hofmand. Den generelle grunngjevinga for rådet er at store endringar<br />
fører galt av stad, at det er utrygt å gi seg i kast med noko framandt. Dette blir<br />
"opplyst" med fire samanlikningar.<br />
En kat seer best udi Mørke, og en Philosophus lever best in obscuro: ligesom Sneglen<br />
er best i sit eget Huus. Der fortælles udi de gamle Eventyr om Trold, at saa snart de<br />
see Solen, blive de forvandlede til Steen. (MTkr IV.82, 330)<br />
Også her kan ein tala om ytre pynt; rekka av samanlikningar kan seiast å vera<br />
overtydande i kraft av opphopinga av ledd (setningar) som følgjer etter kvarandre i<br />
ein lang rytmisk sekvens. Som forsøk på overtaling må dette likevel reknast som<br />
mislykka. Kjeden av samanlikningar tydeleggjer ikkje ein tanke; det er ikkje tanken,<br />
men den som tenkjer - eller språket han uttrykker tanken gjennom - som kjem i<br />
fokus. Sjølv om dette opplagt er satire og spøk, er språket prinsipielt indikerande,<br />
antydande. Overdrivinga - dei "søkte" parallellane, tvetydigheten i likskapen mellom<br />
"udi Mørke" og "in obscuro", - røper ironien og satiren.<br />
Konklusjon