Lektorbladet # 5 2017
Tidsskrift for fag, kultur og utdanning
Tidsskrift for fag, kultur og utdanning
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Lektorbladet</strong><br />
Tidsskrift for fag, kultur og utdanning | www.norsklektorlag.no | # 5 <strong>2017</strong>, 16. årgang<br />
Vandrer med freidig mot<br />
Norsk Lektorlag<br />
20 år<br />
Foto: Austin Thomas<br />
Landsmøte <strong>2017</strong><br />
Les om kandidatene til nytt sentralstyre, og få<br />
oversikt over hvem som er delegat fra ditt fylke.<br />
Jussens inntog i skolen<br />
Elevers rettigheter og skoleeiers plikter: Er fag<br />
og pedagogikk på vikende front for jussen?
2 leder #5<br />
Valgets kvaler<br />
Redaktøren<br />
har ordet<br />
Inger Johanne Rein<br />
Hey! Jeg er en nyutdanna lektor og sitter nå og lurer på hvilken<br />
fagforening jeg bør organisere meg i. Jeg forstår det slik at man<br />
kan velge mellom to, Norsk Lektorlag og Utdanningsforbundet?<br />
Er det flere, er det bare å si fra. Hvilken av dem er det mest<br />
gunstige å melde seg inn i? Med tanke på min utdannelse, fordeler,<br />
og som kan best bistå når det kommer til konflikt angående<br />
lokale lønnsforhandlinger.<br />
Blir veldig glad for innspill og personlige opplevelser med<br />
organisasjonene!<br />
Dette tilsynelatende enkle spørsmålet ble stilt på Facebooksiden<br />
Status lærer tidligere i oktober. Foreløpig er det 349<br />
kommentarer. Ganske imponerende med tanke på at det<br />
tross alt ikke er så mange forbund som organiserer lærerstanden.<br />
Og i de 349 innleggene er det mange skråsikre svar – og<br />
noen litt mer balanserte. Det diskuteres forsikringer, lønnspolitikk,<br />
størrelse, personlige erfaringer. Og det dukker opp<br />
gamle feider, ømme tær og anklager om tjuvfiske. Noen har<br />
gått fra den ene organisasjonen til den andre, og alt har blitt<br />
bedre – uansett hvilken vei man gikk.<br />
I 1997 var jeg ganske uvitende om og uinteressert i fagforeningsverdenen.<br />
Jeg hadde begynt i min første jobb i en<br />
lokalavis og skrev antakelig om at Trollstigen skulle stenges<br />
for vinteren idet Norsk Lektorlag ble stiftet. Jeg tviler på at<br />
jeg registrerte at Akademikernes Fellesorganisasjon gikk over<br />
ende. Fire år senere fikk jeg et vikariat på en stor skole som<br />
norsk- og samfunnsfaglærer for minoritetsspråklige. Det aller<br />
første jeg fikk i posthylla mi var innmeldingsskjema til Utdanningsforbundet,<br />
tett fulgt opp av en ivrig verver. Jeg ble rystet<br />
da jeg hørte hva dette kostet i måneden, og vred meg unna med<br />
å si at jeg først måtte få fast jobb før jeg kunne melde meg inn.<br />
– Hvis du melder deg inn, så snakker<br />
vi din sak når det utlyses faste stillinger.<br />
Jeg lot meg ikke fange, og så fremdeles<br />
ikke poenget med fagforeninger.<br />
I 2005 er det 1 372 medlemmer i Norsk<br />
Lektorlag, og jeg begynner å jobbe i<br />
Utdanningsforbundet. Jeg hadde aldri<br />
hørt om Lektorlaget, men husker vagt<br />
at det ble harselert over noen småforbund<br />
som trodde de kunne stille opp<br />
mot store bror. Antakeligvis lo jeg med.<br />
I dag jobber jeg i Norsk Lektorlag,<br />
og her har jeg jobbet siden vi var 3 000<br />
medlemmer. Nå er vi mer enn dobbelt<br />
så mange. Jeg har stått på vervestand<br />
flere ganger, og er studentene i tvil oppfordrer<br />
vi dem til å følge med i de ulike<br />
forbunds medlemsblad og nettsider i<br />
løpet av studietiden. Da vet de bedre<br />
hvor de føler seg mest hjemme idet de<br />
begynner å arbeide.<br />
Tilbake til lektoren som lurte på hvilken<br />
fagforening hun burde velge. Jeg vet<br />
ikke om valget er tatt, men det viktigste<br />
for en nyutdannet lektor er nok tross alt å<br />
være organisert. Og noen hører hjemme<br />
i SL, noen i Utdanningsforbundet og –<br />
gledelig for oss – stadig flere lektorer og<br />
lektorstudenter mener de hører hjemme<br />
i Norsk Lektorlag – den foreningen som<br />
er er skreddersydd for lektorene.<br />
Kortkurs<br />
Oppslag på lærerværelset: «Kortkurs<br />
i spisepausa!» Vi begynte å romstere<br />
i skuffen: Hadde vi ikke en kortstokk<br />
liggende et sted? Men så var det feil<br />
tonelag, det var, skuffende nok, adjektivet,<br />
ikke substantivet, det dreide seg om.<br />
(Kurset varte i fem minutter.)<br />
Tonelaget og trykket kan styre<br />
skrivemåten, særlig av ord som ender<br />
på t, selv om t-en ikke uttales; det er jo<br />
forskjell på «huse» (gi hus til) og «huset».<br />
Men «overhodet» er et eksempel på<br />
at t-en skal være med både når det er<br />
substantiv («overhodet for familien»)<br />
og når det er adverb («overhodet ikke»).<br />
Rart, siden både tonelaget og trykket er<br />
helt forskjellig når ordene uttales.<br />
En gammel morsomhet er den om<br />
begravelsen der forsamlingen sang<br />
salmen «O salige stund uten liket». Men<br />
melodier dreper tonelagsforskjeller,<br />
så heldigvis (i dette tilfellet) kommer<br />
forskjellen på «liket» og «like» ikke<br />
fram når vi synger. Bare prøv!
Innhold # 5<br />
8<br />
Ledersamlingen<br />
Norsk Lektorlags ledere gjennom 20 år var<br />
samlet til munter passiar. Her ved de tre som<br />
satt som ledere fra 1997 til 2015.<br />
14<br />
6 000 medlemmer<br />
En lektor i Sykkylven ble Norsk Lektorlags<br />
medlem nummer 6 000.<br />
22<br />
Landsmøte <strong>2017</strong><br />
Norsk Lektorlags 14. landsmøte nærmer<br />
seg. 23. og 24. november samles over 100<br />
delegater, tillitsvalgte og ansatte i Oslo.<br />
2 Leder<br />
4 Politisk leder har ordet<br />
6 Norsk Lektorlag 20 år<br />
7 Ny logo<br />
8 Fire ledere og en<br />
generalsekretær<br />
12 Strategien Sverre Strand<br />
14 Medlem nummer 6 000<br />
16 Lektorstudentlag i Volda<br />
18 Cand.smile<br />
19 Legger Berlinavtalen død<br />
20 Forsvarslinja på Facebook<br />
22 Landsmøte <strong>2017</strong><br />
23 Delegatoversikt<br />
24 Kandidater til sentralstyret<br />
26 Vil ha internasjonale studier<br />
28 Nytt realfag på Valler<br />
30 Juridisk talt: Jussen og skolen<br />
32 Liedutvalget<br />
33 Jubileumsquiz<br />
34 Fra generalsekretæren<br />
36 Tilfredse medlemmer<br />
37 Spørsmål og svar<br />
38 Kontaktinformasjon<br />
28<br />
Fugl fønix<br />
Norsk Lektorlag har, siden det steg opp<br />
av asken i 1997, vist seg høyst flyvedyktig.
4 politisk leder #5<br />
20 år som lektor<br />
Politisk leder<br />
har ordet<br />
Rita Helgesen<br />
I 1997 HADDE JEG vært ansatt ved Mysen videregående skole<br />
i åtte år, og var ganske erfaren i å undervise i norsk, historie<br />
og samfunnsfag. Jeg hadde lært meg å takle utfordringer på<br />
ulike studieretninger, og var relativt trygg på min egen rolle.<br />
Jeg jobbet som hovedlærer, og hadde ansvar for å forberede<br />
og følge opp Reform -94 i min seksjon. Det var et krevende<br />
arbeid for en pliktoppfyllende og relativt ung lektor. Jeg var<br />
yngst av alle i min seksjon, og skepsisen til Hernes’ reform<br />
var stor blant de dyktige lektorene og lærerne jeg var satt til å<br />
lede. Flere av dem ble provosert og oppfattet reformen som et<br />
angrep på deres autonomi som faglærere, og de hadde liten<br />
tro på økt teoretisering i yrkesfag. Reformen ble tredd ned<br />
over hodene våre. Reform 94-læreplanene betød sterk statlig<br />
styring av innhold i fagene. De motstrebende kollegaene – og<br />
jeg – tok i bruk de nye detaljerte læreplanene og forholdt oss<br />
til reformen så godt vi kunne.<br />
Ble elevene mer kunnskapsrike med Reform 94 og Kunnskapsløftet?<br />
Det spørs hvordan du definerer kunnskap.<br />
Sikkert er det i alle fall at årene etter at elevene fikk PC-er<br />
forandret svært mye. Allerede i 1989 fikk en av mine elever en<br />
datamaskin fordi han hadde lese- og skrivevansker, og jeg har<br />
vært positiv til å bruke digitale verktøy i mitt eget arbeid med<br />
forberedelse og gjennomføring av undervisningen lenge før<br />
elevene fikk egne maskiner. I 2000 hadde jeg ansvar for å<br />
forfatte Østfold Fylkeskommunes plan for bruk av IKT som<br />
pedagogisk verktøy, og utfordringene er på mange måter<br />
fortsatt de samme. Internett har betydd store forandringer av<br />
livet i klasserommet, og hovedfokus for oss som underviser<br />
er at teknologibruken skal bety bedre læring og økt kunnskap.<br />
Likevel tror jeg at den setningen jeg oftest gjentok i timene,<br />
var «Ned med skjermene!». Varierte undervisningsformer gir<br />
etter min mening best læring, og god gammeldags dialog har<br />
siden Sokrates’ tid vist seg å fungere godt. Ordet «lektor» har<br />
sammenheng med det å forelese, og mine elever har svært<br />
ofte ønsket seg at jeg skal gjennomgå lærestoffet. Jeg savner<br />
de gode faglige samtalene og gode spørsmål fra elevene. Det<br />
har alltid motivert meg, jeg får rett og slett «tenning» når<br />
elevene tilfører nye perspektiver og utfordrer meg på faglige<br />
sammenhenger.<br />
Lekselesing er det blitt mindre av, og lett tilgang til<br />
informasjon på nett gjør noe med elevenes motivasjon for<br />
innlæring av begreper og grunnleggende faktakunnskaper.<br />
Internett blir for noen en hvilepute, og de digitale distraksjonene<br />
kan overstyre det faglige arbeidet. Når jeg som faglærer<br />
krever at elevene skal ha eksakte kunnskaper og ha<br />
oversikt over viktige sammenhenger uten å slå opp på nettet,<br />
møter jeg oftere enn før motstand.<br />
Dessuten har enkelte ikke tid til å lese<br />
lekser og stoffet i læreboka, de skal jo<br />
trene, jobbe og «henge med venner».<br />
Samtidig har jeg elever (oftest jenter)<br />
som overdriver lekselesing, har store<br />
ambisjoner (og kunnskaper!) og stresser<br />
så de blir syke. Jeg må med andre<br />
ord gi ulike signaler til de ulike elevene,<br />
dytte noen i gang og bremse andre.<br />
Hvordan var elevene mine i 1997?<br />
Jeg husker ikke nøyaktig, etter 30 år i<br />
skolen klarer jeg ikke alltid å skille det<br />
ene kullet fra det andre. Likevel husker<br />
jeg godt klassen som insisterte på at alle<br />
skulle lese Kimen av Tarjei Vesaas. Jeg<br />
var litt skeptisk, og trodde det skulle bli<br />
for krevende for dem. En modernistisk<br />
tekst på nynorsk viste seg å skape voldsomt<br />
engasjement, og elevene bidro<br />
svært aktivt og entusiastisk i tolkningen<br />
av romanen. Da vi etterpå så filmatiseringen,<br />
var de enige om at «boka var<br />
best». I dag tviler jeg på at jeg ville greid<br />
å gjennomføre noe tilsvarende. Å lese<br />
en hel roman er et ork for stadig flere<br />
elever, og at klassen ønsker å lese flere<br />
verker enn mitt minimumskrav, er<br />
utenkelig i dag.<br />
Det faglige arbeidet har i alle disse<br />
årene vært hovedfokus for lektorgjerningen.<br />
Jeg har undervist mest på<br />
allmennfag/studiespesialiserende,<br />
og har vært opptatt av at elevene<br />
skal bli så godt studieforberedt som<br />
mulig. Et ledd i det arbeidet har vært<br />
at elevene skal skrive fagartikler i<br />
norsk, samfunnsfag, historie og politisk<br />
idéhistorie. Jeg har stilt krav til<br />
bruk av faglige begreper, har diskutert<br />
og kvalitets sikret problemstillinger<br />
og kilder. Dette er kanskje det<br />
Ludvigsen-utvalget vil kalle dybdelæring,<br />
når vi jobber systematisk med<br />
temaene over flere uker og ender opp<br />
med at elevene selv velger ytterligere
#5 politisk leder<br />
5<br />
Riktignok stod det «lektor» i telefonkatalogen, men jeg omtalte<br />
meg selv som «lærer» og var redd for å fremstå som arrogant.<br />
fordypning. Jeg har alltid samarbeidet<br />
tett med kollegaene i norsk, og vi har<br />
hatt ukentlige møter der vi har planlagt<br />
undervisning, laget felles oppgaver og<br />
jobbet systematisk med felles vurdering.<br />
I påbyggingsklasser og på yrkesfag<br />
har jeg hatt stor glede av tverrfaglig<br />
samarbeid. For eksempel i historie, der<br />
elevene på Medier og kommunikasjon<br />
har laget dokumentarfilmer med tema<br />
«Min familie i historien». De har gjennom<br />
arkivsøk, intervjuer med familie<br />
og fagpersoner, museumsbesøk dokumentert<br />
faglig innsikt og produsert fagtekster<br />
der de vurderte kildene og sine<br />
egne produkter. Dette arbeidet var tidkrevende<br />
for elevene, mediefaglærerne<br />
og meg, og hadde ikke vært mulig å<br />
gjennomføre hvis vi ikke hadde kunnet<br />
bruke programfagtimene. Tilsvarende<br />
samarbeidet jeg med formingslæreren<br />
om selvvalgt fordypning i VG3, og den<br />
skriftlige særoppgaven var både analyser<br />
av tekster og visuelle tolkninger<br />
og illustrasjoner. Jeg har studert bildemediekunnskap,<br />
og hadde stort faglig<br />
utbytte av samarbeidet med en dyktig<br />
kollega som også selv var utøvende<br />
kunstner.<br />
Jeg har alltid vært kontaktlærer i<br />
tillegg til faglærer, og oppfølgingen<br />
av enkeltelevene har blitt mer omfattende<br />
de siste tyve årene. Samfunnet,<br />
foreldrene, skolen og elevene forventer<br />
stadig mer av meg: Jeg skal ha god fagkunnskap,<br />
innsikt i lover og forskrifter,<br />
være oppdatert på forskning, samarbeide<br />
med kollegaene og ledelsen, rapportere<br />
og dokumentere, ha jevnlige<br />
samtaler med elevene, motivere og<br />
ha morsomme timer, ha god kontakt<br />
med de foresatte, sørge for variert og<br />
tilpasset opplæring, være oppdatert<br />
innen teknologi og digitale muligheter,<br />
drive med tverrfaglig samarbeid, forebygge<br />
og følge opp mobbing, jevne ut<br />
sosial forskjeller. Med andre ord skal<br />
jeg ivareta både kunnskapsoppdraget,<br />
dannelsesoppdraget og samfunnsoppdraget.<br />
PUH! Er det noe rart at jeg<br />
alltid var temmelig gåen når jeg hadde<br />
noen dager med avspasering? Feriene<br />
var alltid ispedd et par dager med retting,<br />
for på arbeidsrommet der det<br />
satt syv-åtte andre var det ikke så lett<br />
å konsentrere seg. Kravene til tilstedeværelse<br />
på skolen har likevel økt, og på<br />
min skole måtte jeg be om tillatelse til<br />
å forlate skolen for å gå på apoteket, til<br />
tannlegen eller liknende dersom det<br />
var innenfor «arbeidstid på skolen».<br />
Etter at jeg i årevis har vist meg tilliten<br />
verdig og frivillig vært til stede<br />
over 40 timer per uke, følte jeg det som<br />
et unødvendig kontrollregime. Timer<br />
jeg brukte på kveldstid og i helgene<br />
til samtaler med elever og foreldre, til<br />
retting og forberedelser var det ingen<br />
som var opptatt av å telle. For meg har<br />
det aldri handlet om å telle timer, men<br />
å gjøre mitt beste for å løse det oppdraget<br />
jeg har fått som underviser i 4–5<br />
fag, som kontakt lærer og som fagleder.<br />
Siden 1989 har jeg vært «lektor med<br />
tilleggsutdanning», men først de siste<br />
årene har jeg bevisst brukt tittelen.<br />
Medlemskapet i Norsk Lektorlag og<br />
den økende respekten for lektorkompetansen<br />
har gjort at jeg med stolthet<br />
kan komme ut av bokskapet og være<br />
«lektor Helgesen». Blant elevene har<br />
jeg opplevd økt interesse for å velge<br />
en karriere innen utdanning. For tyve<br />
år siden var det ingen elever som våget<br />
å si høyt at de så for seg en jobb i skolen ,<br />
for mange var det et siste alternativ<br />
hvis de ikke kom inn på noe annet.<br />
I fortrolighet fortalte enkelte meg at<br />
de kunne tenke seg å undervise, men<br />
jeg måtte for all del ikke fortelle det<br />
til noen. Nå annonserer stadig flere<br />
høyt og tydelig at de skal begynne på<br />
lektorutdanningene, og heldigvis har<br />
flere av mine tidligere elever blitt dyktige<br />
lektorer og lærere. Det er ikke min<br />
fortjeneste, men jeg innbiller meg at<br />
jeg har bidratt litt på veien.<br />
I 2002 skiftet jeg fagforening. Jeg<br />
var lei av at viktige avgjørelser ble<br />
fattet ved at den tillitsvalgte og rektor<br />
«snakket sammen» uten at vi ble<br />
involvert før beslutningene var tatt.<br />
Norsk Lektorlags politikk stemte<br />
med mine verdier og syn på utdanningspolitikk,<br />
og jeg fant meg fort til<br />
rette i den lokale foreningen. Nå er<br />
jeg «sjefslektor og stor ugle», og skal<br />
være talerør for over 6000 medlemmer.<br />
Veien fra klasserommet til jobben<br />
som lektorleder har vært kort, og<br />
med skrekkblandet fryd prøver jeg å<br />
kombinere prinsipiell tenkning med<br />
erfaringene fra praksisfeltet. Jeg har i<br />
årevis undervist elevene i hvordan det<br />
norske politiske systemet og demokratiet<br />
fungerer, nå er jeg plutselig en<br />
aktør på nasjonalt plan. Jeg påvirker<br />
beslutningstakere og sentrale myndigheter<br />
og forsøker å målbære medlemmenes<br />
synspunkter i kronikker,<br />
avisartikler og debatter på radio og<br />
TV. Jeg deltar på konferanser og seminarer,<br />
opplever trepartssamarbeidet i<br />
praksis, leser forskningsrapporter og<br />
avisartikler for å få så god innsikt i<br />
sakene som mulig. Læringskurven har<br />
vært bratt, og jeg har fortsatt mye å<br />
lære. Akkurat slik jeg syntes jeg hadde<br />
det da jeg jobbet i skolen.
6 aktuelt # 5<br />
Norsk Lektorlag er 20 år<br />
Lørdag 22. november 1997 ble Norsk Lektorlag stiftet av lektorer som var frustrert<br />
over lektorstandens marginaliserte stilling i en gjennomfusjonert lærerorganisasjon.<br />
På tjue år har Lektorlaget vokst fra 200 til over 6 100 medlemmer.<br />
FØRST ET RASKT tilbakeblikk: I 1882<br />
ble Filologenes og Realistenes Forening<br />
dannet. I 1939 skiftet de navn<br />
til Norsk Lektorlag. Etter hvert kom<br />
adjunktene i flertall i organisasjonen,<br />
og i 1983 skiftet de navn til Norsk<br />
Undervisningsforbund (NUFO). Ti år<br />
senere, i 1993, fusjonerte NUFO med<br />
de tre fagforbundene som organiserte<br />
faglærerne, handelslærerne og spesiallærerne.<br />
Flere i NUFO følte seg overkjørt<br />
i prosessen, og 18 lærere meldte<br />
seg ut. Noen av disse opprettet Universitetsutdannede<br />
Læreres Forening<br />
(ULF). Uten noen hovedorganisasjon<br />
i ryggen var ULF en ren interesseorganisasjon.<br />
Akademikeropprøret<br />
Akademikerne ble dannet i oktober<br />
1997, og en måned senere ble Norsk<br />
Lektorlag stiftet. Begge kom som et<br />
opprør mot nedvurdering av faglige<br />
kunnskaper og en anti-intellektualisme<br />
i samfunnet. Dannelsen av Akademikerne<br />
førte til en helt ny linje i<br />
lønnspolitikken for offentlig ansatte,<br />
og organisasjonen møtte motbør fra<br />
krefter som ønsket å bevare den eksisterende<br />
maktbalanse i tariffsystemet.<br />
Ås, Rogaland og flere<br />
Da ULF fikk nyheten om at Akademikerne<br />
var dannet, vedtok de dagen etter<br />
å søke medlemskap. Kort tid etter gikk<br />
ULF’erne sammen med andre utbryterlektorer<br />
– en gruppe lektorer fra<br />
Stavanger og Sandnes – og stiftet det<br />
nye Norsk Lektorlag 22. november<br />
1997. I tillegg til Ås og Rogaland kom<br />
det raskt inn store grupper fra enkelte<br />
skoler: Nesodden, Kopervik, Sande og<br />
Frederik II videregående skoler. Etter<br />
hvert kom forsikringsordninger på<br />
plass, og da medlemskapet til Akademikerne<br />
kom på plass, ble det enklere<br />
å verve medlemmer.<br />
Gründerperioden<br />
Truls Sevje og Henning Wold ledet<br />
Norsk Lektorlag i det som må kalles<br />
gründerårene. Første leder var Sevje<br />
fra 1997 til 2000. Deretter satt Wold<br />
som leder til 2003. De første årene<br />
stod Lektorlaget uten tilknytning til<br />
en hovedorganisasjon, og manglet<br />
dermed grunnleggende fagpolitiske<br />
rettigheter. I tillegg ble det kjørt rettssaker<br />
i flere instanser mot Lektorlaget<br />
fordi Lærerforbundet mente de eide<br />
retten til å bruke navnet Norsk Lektorlag.<br />
Først i 2001 ble Norsk Lektorlag tatt<br />
opp som medlemsforening i Akademikerne.<br />
(Les mer om dette på side 12–13).<br />
Tolv år i ledelsen<br />
Gro Elisabeth Paulsen er den som har<br />
ledet Norsk Lektorlag lengst. I hennes<br />
tolvårs lederperiode vokste Lektorlaget<br />
fra 1000 til 5000 medlemmer, og i løpet<br />
av disse årene fikk organisasjonen en<br />
sterk stemme og en stadig sterkere innflytelse<br />
inn mot politisk nivå.<br />
Rita Helgesen overtok som leder<br />
i 2016, og har løftet Norsk Lektorlag<br />
videre fram. Medlemsveksten er fortsatt<br />
stor, og det er liten tvil om at de<br />
skolepolitiske vindene har blåst mer i<br />
Lektorlagets retning de siste årene enn<br />
det gjorde den første tiden.<br />
Fra 7 til 60 prosents årlig vekst<br />
Medlemsveksten i Norsk Lektorlag har<br />
vært et eventyr.<br />
– I alle disse årene har vi aldri hatt<br />
lavere medlemsvekst enn 7 prosent i<br />
året, sier generalsekretær Otto Kristiansen.<br />
Noen år har gitt større medlemsvekst<br />
enn andre: Da Norsk Lektorlag omsider<br />
ble tatt opp i Akademikerne i 2001,<br />
vokste medlemsmassen med 60 prosent<br />
fra det ene året til det andre. Etter<br />
streikeåret i 2008 gikk medlemstallet<br />
opp med 17 prosent, og etter konflikten<br />
i arbeidstidsforhandlingene i 2014 fikk<br />
vi mange medlemmer fra Utdanningsforbundet,<br />
og økte med 18,6 prosent,<br />
forteller han.<br />
Feiring<br />
Landsmøtet <strong>2017</strong> blir avholdt så tett<br />
på 20-årsdagen som mulig, og det skal<br />
feires at en organisasjon som hadde en<br />
tøff gjenoppstandelse og en hard barndom,<br />
nå er en høyst vital 20-åring.
# 5 aktuelt 7<br />
Ugle med nypussede fjær<br />
Etter 20 år ble det nødvendig å pensjonere den gamle ugla til Norsk Lektorlag.<br />
TIL 20-ÅRSJUBILEET har Norsk Lektorlag<br />
fornyet Lektoruglen, og det har<br />
vært sentralt å beholde et logomotiv<br />
med høy gjenkjennelsesverdi. Den nye<br />
lektoruglen er skapt av Johan Reisang,<br />
mens byrået KORD har utviklet Lektorlagets<br />
nye grafiske profil.<br />
Norsk Lektorlag har siden gjenetableringen<br />
i 1997 hatt uglen som<br />
sitt symbol. Ugler forbindes tradisjonelt<br />
med visdom og kunnskap, har<br />
blitt symbol for læring, og er en del av<br />
mange universiteters våpenskjold.<br />
Den gamle uglen ble tegnet av en<br />
tidligere elev til en av lektorlaggründerne,<br />
og den har gjennom 20 år prydet<br />
jakkeslag, nettsider og brosjyrer. Etter<br />
hvert som den digitale teknologien<br />
utviklet seg, ble uglen for detaljert og<br />
vanskelig å bruke. Logoen måtte gjøres<br />
enklere og den måtte tåle skalering på<br />
ulike nettflater.<br />
Det var en lang prosess før uttrykket<br />
ble riktig: Uglen fikk beholde klør<br />
og nebb, og skulle ha et sterkt uttrykk.<br />
Mest debatt ble det om uttrykket i<br />
øynene, og hvordan finne den beste<br />
balansen mellom undrende, streng og<br />
myndig.<br />
Uglen hold ellers på å utgå på et<br />
landsmøte i 2001. Den gangen var det<br />
stemning for en mer moderne og stilisert<br />
logo – og det var flere forslag på<br />
bordet. På foreningens første og eneste<br />
utavstemming ble uglen berget.<br />
Lektorstudentene har fått sin egen<br />
variant av Lektoruglen, en litt mindre<br />
ugle hvilende på en bokstabel.<br />
I følge wikipedia er den høyeste<br />
regist rerte alderen på en vill hornugle<br />
19 år. Lektorlagsuglen overlevde den.<br />
Høy og mørk. Det var et viktig poeng å beholde uttrykket og<br />
gjenkjennelsen fra den gamle ugla til den nye.<br />
I anledning 20-årsjubileet ble det kjøpt inn et bilde av kunstneren<br />
Johan Reisang som tegnet Norsk Lektorlags nye logougle.
8 aktuelt # 5<br />
Fire ledere og en generalsekretær<br />
Lektorene som ville<br />
i en annen retning<br />
– Dagens hovedrett er uer og and, men vi har bare fire ender igjen.<br />
Servitøren på Hansken håpte kanskje på en rask bestilling etter klemmer,<br />
lektorale håndtrykk og fotografering, men den gang ei.<br />
TEKST | Inger Johanne Rein<br />
FØRST MÅTTE MATRETTENE gjennom<br />
noen filologiske og matematiske<br />
betraktninger.<br />
– Hva er korrekt uttale av uer? E etter<br />
u gir lang u. Det skal derfor uttales uur,<br />
ikke uer. Fire ender sa du? Er det hele<br />
eller halve ender per tallerken?<br />
– Jaha… er det noen av dere som har<br />
allergier?<br />
– Snarere tvert imot!<br />
Første samling<br />
De fire lederne i Norsk Lektorlag er<br />
samlet for første gang. Krigeren og strategen<br />
Truls Sevje, diplomaten Henning<br />
Wold, den intellektuelle brobyggeren<br />
og analytikeren Gro Elisabeth Paulsen<br />
og Rita Helgesen som er en kombinasjon<br />
av alle de tre foregående. Det er<br />
generalsekretær siden 2001, Otto Kristiansen,<br />
som beskriver de fire på denne<br />
måten i dét som ble den første av mange<br />
taler denne tirsdagskvelden i oktober.<br />
Gjennom 20 år har disse fire politiske<br />
lederne kjempet fram en livskraftig<br />
organisasjon fra 200 rebeller uten<br />
sikkerhetsnett i 1997 til 6 100 medlemmer<br />
nå når 20-årsmarkeringen nærmer<br />
seg. Og navet i hele perioden har vært<br />
Otto Kristiansen som har vært generalsekretær<br />
i 16 år.<br />
De første årene<br />
– Kan vi ikke snakke litt stygt om<br />
Reform94? Norsk Lektorlags første<br />
leder, Truls Sevje er pensjonist, men<br />
fortsatt kampklar. Han ble i 1997 oppring<br />
av Else Alvik som knapt rakk å fullføre<br />
spørsmålet før han sa ja til å stille<br />
som leder i et gjenoppstått Norsk Lektorlag.<br />
Hun stilte spørsmålet en gang<br />
til for å være sikker. De to hadde støtt
# 5 aktuelt 9<br />
Nå nærmer vi oss 50 000, dere!<br />
på hverandre på vinteruniversitetet der<br />
politisk engasjerte 68’ere møttes for å<br />
diskutere døgnet rundt.<br />
– Jeg hadde ikke orket det i dag, sier<br />
han. De første årene på barrikadene var<br />
tøffe, og krevde en leder med tjukk hud<br />
til å stå i front. Det ble sett på som en<br />
enorm provokasjon at lektorene brøt<br />
ut, og mange var direkte fiendtlige<br />
både sentralt og på lærerværelsene.<br />
Sevje startet lederskapet som 100<br />
prosent frivillig, men fikk etterhvert 20<br />
prosent frikjøp. Dermed ble fredagene<br />
viet Lektorlaget.<br />
– Vi vant vel alle sakene hadde i den<br />
tiden, enten det var i lagmannsretten<br />
eller kjæremålsutvalget eller PFU, sier<br />
Truls. Han flirer godt ved minnet om<br />
at Lærerforbundet meldte Norsk Lektorlag<br />
for feil herredsrett.<br />
– De trodde vi holdt til i Bærum da vi<br />
hadde sekretariat på Ås, så jeg saksøkte<br />
dem for å ha stevnet oss i feil rett, forteller<br />
Sevje.<br />
Navnestriden<br />
Henning Wold overtok som leder våren<br />
2000. Diplomaten fra Tønsberg var den<br />
som i 1999 fikk i oppdrag å gå mellom<br />
kafebordene da en oppgitt dommer i<br />
Indre Follo Herredsrett ba partene se<br />
om man kunne finne en minnelig løsning<br />
på navnestriden.<br />
– Vi sa at vi kunne gå med på å kalle<br />
oss Lektorlaget i stedet for Norsk Lektorlag,<br />
men Lærerforbundet nektet, forteller<br />
han.<br />
Året etter møttes partene på nytt.<br />
Denne gang i Borgarting lagmannsrett.<br />
Inne i rettsalen ble det nærmest<br />
munnhuggeri. Da Henning ble avbrutt<br />
av lederen i Lærerforbundet mens han<br />
sto i vitneboksen, henvendte han seg<br />
høflig til dommeren:<br />
– Unnskyld dommer, er det åpnet for<br />
debatt? Dette forårsaket en viss latter<br />
i salen.<br />
Gjennom 20 år har disse fem ledet<br />
Norsk Lektorlag opp til å bli en viktig<br />
aktør i det skolepolitiske landskapet.<br />
De er alle sterkt medvirkende til at<br />
lektortittelen har overlevd.<br />
Oppe fra venstre: Otto Kristiansen,<br />
Rita Helgesen, Henning Wold,<br />
Truls Sevje og Gro Elisabeth Paulsen.
10 aktuelt # 5<br />
– Lektorlaget hadde mye velvilje og<br />
sympati fra dommerstanden i disse<br />
sakene, mener Truls.<br />
Etter kamp i tre rettsinstanser, vant<br />
Norsk Lektorlag den endelige seieren<br />
og retten til å bruke navnet Norsk<br />
Lektorlag. I etterkant måtte Lærerforbundet<br />
ut med 106 000 kroner i saksomkostninger.<br />
– Det var på mange måter en smart<br />
strategi fra Lærerforbundet å stevne oss<br />
for å ha tatt navnet Norsk Lektorlag.<br />
Dette båndla enormt med tid og ressurser,<br />
og ved et tap ville vi knekt ryggen<br />
økonomisk og neppe klart oss, sier Gro<br />
Elisabeth Paulsen.<br />
Norsk Lektorlag vant navnesaken<br />
rett og slett fordi Lærerforbundet<br />
forlot navnet Norsk Lektorlag i 1983.<br />
Tanken var at lektortittelen skulle ut<br />
av språket, og da tenkte de ikke på at<br />
noen andre kunne komme å ta det i<br />
bruk igjen.<br />
Galgenhumor i Blindleia<br />
Navnestriden var én sak, men kampen<br />
for å komme inn i Akademikerne<br />
var like krevende. Den siste gangen<br />
de fikk avslag fra Akademikerne, på<br />
rådsmøtet i oktober 2000, satt styret i<br />
Lektorlaget på Trollvasshytta. Legeforeningen<br />
ringte og var i harnisk over<br />
det de oppfattet som maktmisbruk fra<br />
ingeniørene som igjen blokkerte for<br />
medlemskap for Norsk Lektorlag.<br />
– Vi satt og jobbet frem et skolepolitisk<br />
program, og burde egentlig bli slått<br />
i bakken av at vi fremdeles ikke fikk bli<br />
medlem av Akademikerne, forteller<br />
de, men avslaget skulle gi helt motsatt<br />
effekt. Fulle av adrenalin bestemte de<br />
seg for at neste gang skulle det gå veien.<br />
Det ble en kveld med galgenhumor<br />
og seierstaler. Femten deltakere holdt<br />
totalt 33 taler den kvelden, så det tok<br />
helt av utover natta.<br />
Henning forteller om telefonen han<br />
fikk 5. juledag 2000, da det var klart at<br />
det kom til å bli flertall for medlemskap,<br />
og han er så begeistret over minnet at<br />
han går over i presens. Og gamle vitser<br />
får en ny vår: Akademikerne hadde<br />
naturviterne, samfunnsviterne og da vi<br />
kom inn, fikk de også bedreviterne.<br />
Reddet av internett<br />
Å stable et helt nytt forbund på beina<br />
uten økonomiske midler ville ikke vært<br />
mulig uten den teknologiske utviklingen<br />
som skjedde akkurat på denne<br />
tiden. Lektorlaget var veldig tidlig<br />
ute med å utnytte muligheten som lå<br />
i e-post, chatt og blogger. Lektorlaget<br />
hadde ikke råd til å spre politikken sin<br />
gjennom plakater og brosjyrer med alle<br />
portoutgiftene som ville fulgt med.<br />
– Den første nettsiden vi hadde var<br />
svært viktig og veldig informativ. Fred<br />
Olav Slutaas var en av de første nettredaktørene<br />
våre, og han var kanskje<br />
også en av Norges første bloggere,<br />
forteller Gro Elisabeth. Han sparket<br />
til høyre og venstre, kommenterte og<br />
lenket til nyheter.<br />
Hun syns det er litt fornøyelig at<br />
Lektorlaget har blitt beskyldt for å være<br />
teknologifiendtlige<br />
– Ti år tidligere ville det ikke vært<br />
mulig å få spredt Norsk Lektorlags poltikk<br />
i samme omfang, men nå åpnet<br />
teknologien for at den som hadde de<br />
beste argumentene vant, og ikke nødvendigvis<br />
den som hadde mest penger.<br />
– At <strong>Lektorbladet</strong> kom på plass i<br />
2002, var det andre viktige elementet<br />
på plass for å få spredt politikken. Per<br />
Thorvald Larsen fikk oppdraget som<br />
redaktør, og det viste seg å være et veldig<br />
riktig valg, sier hun.<br />
Snobbet nedover<br />
Truls Sevje er den eneste av de fem som<br />
har stått åpent fram som lektor i hele<br />
yrkeskarrieren. De andre var i lang tid<br />
lærere.<br />
– Vi snobbet nedover. Alle skulle<br />
være lærere. Det var en holdning om at<br />
alle hadde samme jobb, og det skulle<br />
være lik lønn for likt arbeid, forteller de.<br />
– Lærerforbundet lyktes jo langt på<br />
vei med den lønnspolitikken, sier Rita,<br />
og de enes om at proletariseringen av<br />
lærere i stor grad var selvforskyldt.<br />
På den tiden var det ikke lov å si at<br />
man var høyt utdannet. De kunne til<br />
nød si at de var langtidsutdannet.<br />
– Etter at Lektorlaget ble dannet<br />
økte selvfølelsen og følelsen av at det<br />
fantes en lektoridentitet, mente Truls<br />
Når snudde vinden?<br />
PISA-resultatet i 2001 var veldig viktig.<br />
Det var dette som fikk politikerne til å<br />
våkne, og da ble plutselig innhold og<br />
kvalitet viktig igjen. Det skulle likevel<br />
ta tid før Lektorlaget kom inn i varmen<br />
til det politiske miljøet. Det var flere<br />
aktører som helst så at lektorene ble<br />
sittende ute i kulden.<br />
Henning og Gro husker det som<br />
ble et selsomt første møte med daværende<br />
kunnskapsminister Trond Giske.<br />
Dette var i 2001, og vi ble invitert inn<br />
til departementet ene og alene fordi de<br />
ikke kunne la være å invitere oss med<br />
på møtet.<br />
– Vi kom, før tiden, og håndhilste<br />
høflig på alle. Så kom Helge Hjetland<br />
feiende inn med et Heeei, Trond, mens<br />
alle gjorde sitt beste for å overse de to<br />
fra Lektorlaget.<br />
– Alle var helt overtydelige på at vi<br />
skulle overses, og at vi var outsidere,<br />
forteller de.<br />
– Vi la frem vårt syn på sakene som<br />
var oppe og gikk når møtet var ferdig.<br />
Ute på gata fikk vi totalt latteranfall.<br />
Det var en aldeles barnslig og komisk<br />
demonstrasjon om at vi ikke var velkomne<br />
inn i det gode selskapet.<br />
Det er litt andre toner nå.<br />
– Jeg sendte en e-post og gratulerte<br />
Henrik Aasheim som vikarierende<br />
kunnskapsminister, og dagen etter<br />
ringte han og ønsket å slå av en prat,<br />
forteller Rita Helgesen.<br />
– Historien er i ferd med å gi oss<br />
rett, mener Henning, og konstaterer at<br />
det nå er flere enn Lektorlaget som er<br />
opptatt av faglighet, kvalitet og kunnskap.<br />
Høyrevridd eller venstrevridd?<br />
Da Truls Sevje var leder ble Lektorlaget<br />
sett på som en sær forening for venstrevridde.<br />
Det kom av at Sevje hadde<br />
en fortid som AKP-ml’er. Da Høyremannen<br />
Henning Wold overtok ledervervet<br />
tre år etter, var det Lektorlaget<br />
en forening for høyrelærere.<br />
– En gang, etter et styremøte på<br />
hytta til Helge Bugge, skal Else Alvik<br />
utpå natta ha forlangte skriftemål: Hva<br />
stemte man i Stortingsvalget? Det var
# 5 aktuelt 11<br />
Fire timer var altfor kort tid til å rekke å minnes tjue gode år i Norsk Lektorlag.<br />
Fra venstre: Truls Sevje, Gro Elisabeth Paulsen, Otto Kristiansen, Henning Wold og Rita Helgesen.<br />
nemlig mistanke om at noen hadde<br />
stemt SV.<br />
Dette blir lattermildt bekreftet av<br />
flere. Ingen hadde stemt SV, men de<br />
mener å huske at Venstre gjorde det<br />
skarpt i det valget – alle var svak for<br />
Odd Einar Dørum og hans syn på dannelse<br />
og skolepolitikk. Ellers påpeker<br />
alle fem at det alltid har vært medlemmer<br />
og tillitsvalgte fra hele det politiske<br />
spekteret i Norsk Lektorlag.<br />
Taletid<br />
Så begynner talene. Alle løftes og<br />
hedres. Otto loves ugle i gull når han<br />
går av. Det mimres om Henning og<br />
Otto, to karer i dress som håndhilste<br />
på hverandre hver morgen i tre år på<br />
kontoret i Keysers gate. Og man liker<br />
pendling eller ei. Det fortelles om telegrammet<br />
Sevje sendte til Røe Isaksen<br />
da han ble kunnskapsminisiter, hvor<br />
han minnet ham på det 4. budet. ULFerne<br />
som var langt forut for sin tid. Om<br />
pizzaene som konsekvent ble levert til<br />
Norsk Elektrolag.<br />
Det vært lange dager og hard jobbing<br />
for Norsk Lektorlag opp gjennom<br />
20 år Men så har de hatt med seg en<br />
arbeidsrytme og en arbeidsmoral fra<br />
skolen. Om ikke annet så har de dét kan<br />
de i alle fall takke arbeidsgiveren for.<br />
På vei ut i høstnatta tar de farvel,<br />
Henning må først av gårde for å nå<br />
toget:<br />
– 6 100 er et under. Nå nærmer vi oss<br />
50 000, dere!
12 aktuelt # 5<br />
Strategen Sverre Strand<br />
Rundt tusenårsskiftet skjedde det et jordskjelv i fagforenings verdenen. Hovedorganisasjoner<br />
gikk i oppløsning, nye ble dannet. Lærerorganisasjoner ble slått sammen, og<br />
Norsk Lektorlag kjempet for livets rett. Helt sentral i dette politiske spillet sto Sverre Strand.<br />
TEKST | Inger Johanne Rein<br />
handlingene om særavtalen for sykehusleger<br />
på alle tariffområder. Dette<br />
gav lønnsøkninger opptil 30 prosent<br />
for sykehuslegene.<br />
– Det var nok glansnummeret, dét,<br />
humrer han. Ett år etter at legene brøt<br />
ut av AF, gikk de, gjennom en kuppartet<br />
aksjon, sammen med flere andre forbund<br />
i AF og dannet Akademikerne.<br />
Selvsagt ble det støy. Dette forrykket<br />
maktbalansen i hele tariffsystemet –<br />
men det gav også en gyllen mulighet<br />
for en liten, nyoppstartet fagforening.<br />
Blidt gjensyn i Drammen mellom Sverre Strand (t.v.) og Otto Kristiansen.<br />
Strand var sterkt medvirkende til at Norsk Lektorlag ble tatt opp i Akademikerne.<br />
LEGEFORENINGENS MANGEÅRIGE FOR-<br />
HANDLINGSSJEF og Akademikernes<br />
første generalsekretær er noe av en<br />
legende for dem som sto midt oppi<br />
dannelsen av Akademikerne i 1997.<br />
Sverre Strand er omtalt som en kunnskapsrik<br />
strateg og beinhard forhandler.<br />
Selv ser han helst på seg selv som<br />
brobygger eller «backroomboy».<br />
Det var på nære nippet han forsvant<br />
til villmarken i Canada som<br />
skogtekniker på 1970-tallet, men så<br />
traff han en jente i Drammen. De<br />
kanadiske skogene ble byttet ut med<br />
jobb i KS. Her forhandlet han mot<br />
representanter fra Legeforeningen,<br />
og de fikk såpass god kjemi at han i<br />
1974 fikk tilbud om jobb på den andre<br />
siden av forhandlingsbordet. Dermed<br />
ble det 30 år i Legeforeningen – bare<br />
avbrutt av et par år som generalsekretær<br />
i Akademikerne.<br />
Kjøttvekt eller lapskaus<br />
Strand har vært med på alt av sentrale<br />
saker i Legeforeningen de 30 årene han<br />
var forhandlingssjef og spesialrådgiver,<br />
og han var en av hovedarkitektene<br />
bak den nye organisasjonen Akademikerne.<br />
Legeforeningen hadde i lang tid<br />
vært misfornøyd med lønnspolitikken<br />
i Akademikernes Fellesforbund (AF).<br />
Det skjedde en utvikling innad i AF hvor<br />
man satset på kjøttvekt, og opptok stadig<br />
flere høyskoleutdannede grupper. Men<br />
i takt med at medlemstallet vokste opp<br />
mot 250 000, økte de indre spenningene.<br />
– Det ble mindre kjøtt og mer lapskaus,<br />
konstaterer Strand. Flere av<br />
foreningene som organiserte de langtidsutdannede<br />
så behov for en mer<br />
ensartet organisasjon.<br />
Kuppartet aksjon<br />
Legeforeningen meldte seg ut av AF<br />
sommeren 1996 i kjølvannet av for-<br />
Norsk Lektorlag ble blokkert<br />
Dagen etter at det ble kjent at Akademikerne<br />
var dannet, ringte Lektorlagets<br />
Truls Sevje og spurte om muligheten<br />
for opptak av Norsk Lektorlag. Til tross<br />
for at nær sagt alle mente at lektorene<br />
naturlig hørte hjemme i Akademikerne,<br />
var medlemskapet de første<br />
årene blokkert på grunn av et krav fra<br />
AF om at Norsk Lektorlag ikke måtte<br />
tas opp som medlem.<br />
For at den nye organisasjonen Akademikerne<br />
skulle få forhandlingsrett,<br />
måtte forbundene først frigjøres fra AF<br />
og deres avtaleverk. AF godtok dette,<br />
men stilte krav om at Norsk Lektorlag<br />
ikke måtte tas opp i Akademikerne som<br />
motytelse. Det var altså Lærerforbundet<br />
som stilte dette som vilkår.<br />
– Det ble truet med all verdens represalier,<br />
og et opptak av Norsk Lektorlag<br />
kunne antakelig gjort de første årene til<br />
Akademikerne vanskeligere, sier han.<br />
Ingeniørmotstand<br />
Dette kravet holdt Akademikerne seg<br />
lojale til fram til tariffperioden gikk ut<br />
i 1. mai 2000. Mange i Akademikerne<br />
mente at man burde ta opp Lektor laget
# 5 aktuelt 13<br />
uten hensyn til blokkeringsavtalen da<br />
det ble åpenbart at rest-AF gikk mot<br />
oppløsning, men Tekna ønsket å utsette<br />
forslag om opptak til etter 1. mai 2000.<br />
– Jeg fryktet at Norsk Lektorlag ikke<br />
ville tåle en lang utsettelse av et medlemskap,<br />
og ønsket at Akademikerne<br />
skulle gi et forpliktende løfte om opptak,<br />
forteller Strand, men dette gikk ikke.<br />
Det var store diskusjoner internt<br />
om medlemskapet til Norsk Lektorlag.<br />
Selv om organisasjonen kunne synes<br />
ubetydelig med tanke på at de bare<br />
var et par hundre medlemmer, var det<br />
sprengstoff. Akademikerne ville, ved<br />
å ta Lektorlaget opp i organisasjonen,<br />
gripe direkte inn i konflikten mellom<br />
Lærerforbundet og Norsk Lektorlag,<br />
siden alle medlemmer og alle<br />
potensielle medlemmene til det nye<br />
Lektorlaget kom fra Lærerforbundet.<br />
Et forsuret forhold mellom Akademikerne<br />
og Lærerforbundet ville påvirke<br />
Akademikernes forhold til rest-AF.<br />
I tillegg fryktet flere av forbundene<br />
i Akademikerne som organiserte lektorer,<br />
at disse ville gå til Norsk Lektorlag.<br />
Ville ha utdanningspolitikk<br />
Skepsisen fra ingeniørene vedvarte, og<br />
i et rådsmøte i oktober 2000 hindret<br />
Teknas stemmer at man fikk det nødvendige<br />
¾-flertallet for å ta opp Norsk Lektorlag.<br />
Det var 23 stemmer for, og 8 mot.<br />
– Dette provoserte mange av oss, og i<br />
en uttalelse fra styret ble det sagt at Norsk<br />
Lektorlag skulle tas opp straks stemmefordelingen<br />
tillot det, sier Strand.<br />
Vervekampanjen som snudde alt<br />
Og dermed satte Legeforeningen i<br />
gang en storstilt vervekampanje blant<br />
medisinstudenter i Norge og i utlandet.<br />
Dersom de klarte å passere 20 000 medlemmer<br />
ved årsskiftet 2000/2001, ville<br />
Legeforeningen endre stemmefordelingen<br />
i Akademikerne i sin favør. Det<br />
ble ringt rundt til legestudenter i Polen,<br />
Ungarn og andre steder med legeutdanning,<br />
og til nyttår hadde de klart å verve<br />
400 nye medlemmer. De passerte den<br />
magiske grensen med sju medlemmer,<br />
og 5. juledag ringte Legeforeningen<br />
Henning Wold, som da var leder i Norsk<br />
Lektorlag, og kunne opplyse om at det<br />
nå kom til å være et flertall i Akademikerne<br />
for å ta opp Norsk Lektorlag.<br />
På et ekstraordinært rådsmøte 15.<br />
mars 2001 var det én sak til behandling:<br />
Opptak av Norsk Lektorlag, og endelig<br />
gikk det veien.<br />
Krav fra Akademikerne<br />
Opptaket til Norsk Lektorlag var betinget<br />
av at man profesjonaliserte organisasjonen:<br />
Et sekretariat og en generalsekretær<br />
måtte på plass i Oslo. Dermed ble det<br />
flytting fra Ås til Keysers gate, der man<br />
delte hus med Naturviterne.<br />
Hva vant Legeforeningen egentlig på<br />
å få Norsk Lektorlag inn i Akademikerne?<br />
En ting er at de fjernet Teknas mulighet<br />
til å blokkere i rådsmøtesaker, men<br />
Strand holder fortsatt fast på at det var<br />
viktig å få med lektorene for få en bredere<br />
politisk plattform for Akademikerne.<br />
– Vi måtte styrke organisasjonen på<br />
skolefeltet for at Akademikerne skulle<br />
få en stemme innenfor skole- og utdanningspolitikken,<br />
forteller Strand, som<br />
fryktet at Akademikerne skulle bli for<br />
smale som politisk aktør.<br />
Antisamarbeid og splittelse<br />
Det skulle altså ta 3,5 år fra Norsk Lektorlag<br />
første gang tok kontakt med Akademikerne<br />
til foreningen ble opptatt<br />
som medlem. Likevel så Lærerforbundet<br />
på opptaket av Lektorlaget som en<br />
krigserklæring, og uttalte i mediene at<br />
dette var et «antisamarbeidstiltak» fra<br />
Akademikerne; et sterkere Lektorlag<br />
ville splitte lærerne, og nettopp lektorene<br />
ville lide under dette.<br />
Stadig større<br />
– Sverre Strand er imponert over medlemsveksten<br />
i Lektorlaget i disse årene,<br />
særlig med tanke på hvilken maskin og<br />
hvilke ressurser man konkurrerer mot.<br />
Fra å være den minste av de 13 medlemsforeningene<br />
i Akademikerne i<br />
2001, er Norsk Lektorlag med sine over<br />
6 000 medlemmer blitt den niende<br />
største i <strong>2017</strong>. Og fortsetter veksten, er<br />
det ikke langt igjen før Lektorlaget passerer<br />
både naturviterne og tannlegene i<br />
størrelse.<br />
AF – Akademikernes<br />
Fellesorganisasjon<br />
1974–2001<br />
Akademikernes Fellesorganisasjon<br />
var hovedorganisasjon for<br />
fagforeninger som organiserte<br />
personell med høyere utdannelse<br />
oppløst i 2001. Organisasjonen ble<br />
stiftet i 1974. Før splittelsen i 1998<br />
hadde AF 18 tilsluttede forbund.<br />
Den norske lægeforening<br />
meldte seg ut av AF i 1996, og<br />
stod sentralt i etableringen av<br />
den nye hovedorganisasjonen<br />
Akademikerne (stiftet 1997).<br />
I 1998 fulgte en rekke andre medlemsorganisasjoner<br />
med. Noen<br />
av organisasjonene i rest-AF<br />
etablerte en ny hovedorganisasjon,<br />
som i dag er Unio.<br />
LO, Unio, YS og<br />
Akademikerne<br />
LO var i mange år var den eneste<br />
store arbeidstakerorganisasjonen i<br />
Norge, i dag er den én av fire hovedorganisasjoner<br />
for arbeidstakere:<br />
LO, Unio, Akademikerne og YS.<br />
Akademikernes Fellesorganisasjon<br />
(AF) ble etablert i 1974, og YS<br />
i 1977. Akademikerne ble etablert i<br />
1997 og overtok raskt for AF, som<br />
ble oppløst i 2001. Utdanningsgruppenes<br />
Hovedorganisasjon<br />
(UHO) ble opprettet i 2001 og<br />
reorganisert som Unio i 2005.<br />
Lærerforbundet<br />
1993–2002<br />
Lærerforbundet er en tidligere<br />
fagforening for lærere, stiftet i<br />
1993, og da som en sammenslutning<br />
av Norsk Undervisningsforbund,<br />
Norsk Fag lærerlag, Norsk<br />
Spesial lærerlag og Norges Handels<br />
lærerlag. I 2002 ble Lærerforbundet<br />
slått sammen med<br />
Norsk Lærerlag, og de formet den<br />
nye lærerorganisasjonen Utdanningsforbundet.<br />
Anders Folkestad<br />
ledet Lærerforbundet i alle de åtte<br />
årene organisasjonen eksisterte.
14 aktuelt # 5<br />
Roar Hove utanfor<br />
skulen sin i Sykkylven<br />
på Sunnmøre. Hove er<br />
ein av over 1000<br />
nye medlemmer i 2016.<br />
Medlem nummer 6 000<br />
Roar Hove, lektor på Sykkylven vidaregåande skule, sparte 2 000 kroner i månaden<br />
på å flytte boliglånet då han skifta fagforeining. Dermed vart han medlem nummer 6 000<br />
i Norsk Lektorlag.<br />
TEKST | Inger Johanne Rein<br />
HOVE KJEM FRÅ Vatne i Haram kommune. I dag bur han med<br />
sambuar og to born i Ålesund, og pendlar derfrå over Storfjorden<br />
med ferje til Sykkylven vidaregåande skule. Dette er ein<br />
kombinert skule med snaue 300 elevar. Her er utdanningsprogram<br />
innan studiespesialisering, helse og sosial, teknikk<br />
og industriell produksjon samt elektrofag.<br />
Helst vidaregåande skule<br />
Studiekarrieren starta med psykologi grunnfag, men han<br />
gjekk over til historie og sosiologi. I masteroppgåva i historie<br />
såg han på bruken av lobotomi som behandlingsform i<br />
Noreg.<br />
– Eg hadde deltidsjobb på Sandviken sjukehus medan eg<br />
studerte, og det var her eg fekk ideen om å skrive om norsk<br />
psykiatrihistorie, fortel han. Etter eit semester som ryggsekkturist<br />
i Asia og Australia, tok han PPU ved Universitetet i<br />
Bergen. Han hadde praksis på Bergen katedralskule og på<br />
Hop ungdomsskule utanfor Bergen.<br />
Måtte ha norsk<br />
Det viste seg å vere vanskeleg å få fast jobb som lektor med<br />
fagkombinasjonen historie, samfunnsfag og psykologi, difor<br />
bestemte han seg for å ta nordisk grunnfag i tillegg.<br />
– Eg fekk då eit vikariat på Sykkylven vidaregåande skule<br />
i 2009, fortel han. Deretter følgde eitt år på Spjelkavik ungdomsskule,<br />
før det opna seg ei fast stilling på Sykkylven vidaregåande<br />
skule. Og sidan har han jobba her i møbelbygda<br />
som ligg rett under Sunnmørsalpane.
# 5 aktuelt 15<br />
I slutten av august melde medlem nummer 6 000 seg inn i Norsk<br />
Lektorlag. I oktober passerte vi 1 000 nye innmeldingar i <strong>2017</strong>, og dermed<br />
nærmar vi oss rekorden frå 2014, då 1 024 melde seg inn i Lektorlaget.<br />
Han trivst med faga han har valt og synest det ofte er fruktbart<br />
å kunne kombinere historie og norskfaget. Særleg<br />
norskfaget synest han er meir interessant å undervise i på<br />
vidaregåande skule, men legg til at det av og til kan vere ei<br />
utfordring å få elevane med på nytteverdien av for eksempel<br />
litteraturhistorie.<br />
Gode lånevilkår<br />
Det var litt tilfeldig at det vart Norsk Lektorlag.<br />
– I utgangspunktet var eg skeptisk til å bytte fagforeining,<br />
fortel han. Det var fylkesleiar Pål Aarsæther, som tidlegare<br />
arbeidde på Sykkylven vidaregåande skule, som fortalde om<br />
Norsk Lektorlag og om Akademikaravtalen som Lektorlaget<br />
er ein del av.<br />
– Eg sjekka vilkåra for boliglån, og det viste seg at eg sparte<br />
2 000 kroner i månaden på å flytte boliglånet til Danske<br />
Bank, seier han. Dette var den utløysande årsaka til at han<br />
skifta til Norsk Lektorlag, men han synest også at Utdanningsforbundet<br />
famnar for breitt.<br />
– Det er mange ulike grupper i Utdanningsforbundet, og<br />
det er ikkje slik at barnehagelærarar og lærarar på vidaregåande<br />
har dei same interessene. Eg synst også at Lektorlaget<br />
gjorde ein svært god jobb ved å seie nei til forslaget frå KS om<br />
arbeidstid ved lønsoppgjeret i 2014, og at foreininga gjer ein<br />
god jobb med å heve statusen til yrket. Eg deler også synet<br />
deira på den nye fråværsgrensa, seier han.<br />
Lokal lønn<br />
Han er spent på korleis det blir å gå frå eit forbund som er<br />
sterkt representert på arbeidsplassen til eit mindre. Han<br />
innrømmer elles at han er skeptisk til lokal lønnsdanning.<br />
– Dette var det punktet som gjorde at eg hadde motførestillingar<br />
mot å melde meg inn, seier han, og legg til at fleire<br />
av lektorkollegaene hans deler denne skepsisen.<br />
Han har ikkje rukke å sette seg inn i kva som skil kollektive<br />
lokale lønnsforhandlingar frå forhandlingane i kapittel<br />
4, men stiller seg spørjande til kva kriterier som skal leggast<br />
til grunn.<br />
Vervinga<br />
Roar Hove fekk ein Norsk Lektorlag-sekk med krus og andre<br />
Lektorlagsartiklar som markering av at han er medlem<br />
nummer 6 000. Få dagar etter verva han eit medlem til ved<br />
skulen.<br />
Medlemsutvikling NLL 1997–<strong>2017</strong><br />
Antall medlemmer<br />
6000<br />
5000<br />
4000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
0<br />
1997<br />
1998<br />
1999<br />
2000<br />
2001<br />
2002<br />
2003<br />
2004<br />
2005<br />
2006<br />
2007<br />
2008<br />
2009<br />
2010<br />
2011<br />
2012<br />
2013<br />
2014<br />
2015<br />
2016<br />
<strong>2017</strong><br />
(2018)
16 aktuelt # 5<br />
Stadig fleire Lektorstudentar<br />
I oktober blei det foreløpig siste Lektorstudentlaget stifta i Volda. Satsinga<br />
på å nå lektorstudentar har gitt rekordmange medlemmer, og seks studentlag.<br />
TEKST | Inger Johanne Rein<br />
Det nyvalde styret for Lektorstudentane ved NMBU <strong>2017</strong>/2018<br />
på den majestetiske campusen Ås: Frå venstre Eirin Landsem,<br />
Tuva Todnem Lund (nestleiar), Truls Øverjordet, Hanne Alsvik<br />
Øygarden (leiar), Malin Berglund<br />
Første Lektorstudentlag for PPU-studentar. Frå venstre:<br />
Trygve Kvåle Løken, Diana Salazar, Sindre Flø Hunnes (leiar),<br />
Tove Elise Thue Dale (nestleiar), Jan-Erik Måløy.<br />
I INNEVERANDE LANDSMØTEPERIODEN<br />
har det blitt satsa stort på verving av<br />
lektorlagstudentar. Rådgjevar Dagne<br />
Nordli blei tilsett i 2016 for å jobbe<br />
spesielt med studentverving og oppretting<br />
av studentlag. Resultatet har<br />
vore over all forventning. Våren 2016<br />
var det berre ved Universitetet i Stavanger<br />
vi hadde lokallag av Lektorstudentane,<br />
men deretter følgde i raskt<br />
tempo Universitetet i Oslo, Universitetet<br />
i Bergen, NTNU/Universitetet i<br />
Trondheim og Norges miljø- og biovitskapelege<br />
universitet på Ås. No i oktober<br />
blei det foreløpig siste studentlaget<br />
stifta – i Volda.<br />
Lektorstudentane ved HiVolda<br />
17. oktober blei ein ny milepæl: Det første<br />
studentlaget med utgangspunkt i<br />
PPU-studentar, Lektorstudentane<br />
ved Høgskulen i Volda, blei stifta i<br />
det flotte bibliotekbygget ved høgskulen,<br />
Berte Kanutte. Fylkesleiar i Møre<br />
og Romsdal Lektorla,g Pål Årsæther,<br />
ønskte det ferske studentlaget lykke<br />
til og inviterte dei til samarbeid om<br />
lokale saker. Styremedlem Jan-Erik<br />
Måløy syter som deltidsstudent på<br />
PPU for kontinuitet i styret inn i neste<br />
studieår.<br />
Lektorstudentane ved NMBU<br />
Lektorstudentane ved Norges miljøog<br />
biovitskaplege universitet på Ås,<br />
NMBU, blei stifta i april med fire entusiastiske<br />
lektorstudentar på realfag.<br />
5. oktober arrangerte studentlaget eit<br />
godt besøkt allmøte med kurs frå Norsk<br />
Lektorlag.<br />
Tromsø og PPU<br />
– Vi er i prosess i Tromsø, fortel Dagne<br />
Nordli, og opplyser at det er planlagt eit<br />
allmøte på campus om kort tid. Og då<br />
er håpet å få fleire inn i eit studentstyre<br />
og få stifta Lektorstudentane der også.<br />
I tillegg er det eit ønske om å nå ut til<br />
fleire av studentane på PPU-studia.<br />
– Her byr det på litt andre utfordringar,<br />
sidan dei som studerer på heiltid<br />
berre er der eitt år, og då er det utfordrande<br />
å få til kontinuitet. Vi må antakeleg<br />
finne ein litt annan modell på<br />
oppfølginga av PPU-studentane enn<br />
dei som går på dei femårige lektorutdanningane.<br />
Det er difor svært nyttig<br />
og spennande å få innspel frå studentane<br />
i det nye styret i ved Høgskulen i<br />
Volda.
Norsk Lektorlag 20 år<br />
22. november 1997– 22. november <strong>2017</strong><br />
Jubileumsverving onsdag 22. november<br />
Verv en kollega 22. november, og begge er med i trekningen av<br />
et trykk av Johan Reisang (30x40 cm) eller en Lektorlagssekk.<br />
Alle som melder seg inn på stiftelses dagen,<br />
får krus og bomullsnett.<br />
Innmelding på verv.lektor.no<br />
Husk å skrive navn på verver!
Cand.smile.<br />
Cand.smile.<br />
Du og jeg og Pompel<br />
Du og jeg og Pompel<br />
Jubileumsrydding<br />
Det skjer noe med den som fyller rundt<br />
år. Av en eller annen grunn stopper<br />
mange opp og reflekterer rundt hva<br />
som har vært og hva som kan komme.<br />
Strengt tatt er det vel lite ved menneskets<br />
fysiologi som tilsier at dette er en<br />
prosess som skal skje hvert tiende år,<br />
og ikke heller for eksempel ved 35 år, to<br />
måneder, sju dager og tre timer.<br />
Forrige gang jeg fylte rundt, var jeg<br />
også der. Jeg bestemte meg for å bruke<br />
anledningen til å rydde litt bak meg. Nå<br />
er nok dét noe jeg har gjort både før og<br />
etter jubileet, men da var det mer bevisst.<br />
Jeg har sikkert mitt å grave i. Ikke<br />
at jeg er av typen en geolog ville klassifisert<br />
til å tilhøre de sentimentale<br />
bergarter; lag på lag med gamle minner.<br />
Så ille er det ikke. Det er mer at<br />
hva som er viktig i livet har forandret<br />
seg. Og at jeg har innsett at jeg ved å bli<br />
eldre må velge hva jeg vil tenke på. Da<br />
hjelper det å smårydde litt. Og ellers<br />
Getting Things Done og kalendere og<br />
krysselister og planleggere og oversikter<br />
og notatbøker og ringpermer. Eller<br />
stryk ringpermer. Det blir for mye å<br />
bære på.<br />
Jeg ville ta tak i ting som henger.<br />
Ting som burde vært sagt eller gjort. Å<br />
ta telefonen eller sende epost til vennene<br />
jeg har mistet kontakt med. Si<br />
unnskyld til dem jeg har følt for å gjøre<br />
det til. Det har vært veldig fint. Mange<br />
har ikke skjønt noe som helst av hva jeg<br />
har pratet om, men det har ikke vært så<br />
veldig viktig. Det var jeg som trengte å<br />
få det ut av tankene mine. Av samvittigheten<br />
min.<br />
Jeg sitter faktisk og jobber med en<br />
sånn epost akkurat nå. Jeg har vurdert<br />
å semaforere, tegne på en dovegg eller<br />
å synge. Joik har større kraft enn Knut.<br />
Men nei, det hjelper ikke det heller. Her<br />
må det epost til.<br />
Hei. Nei, det er for dumt. Jeg liker<br />
ikke å starte mailer med hei. Kjære.<br />
Luftgitaren blir oppfunnet<br />
Nei, i hvert fall ikke. Jeg liker ikke å<br />
starte mailer i det hele tatt. Jeg kan<br />
skrive hele brev om hvor lite jeg liker<br />
å innlede brev, uten å komme i gang.<br />
Hepps, hopp, boing, tsjong. Tjolahopp<br />
sann sett på makan. Nei.<br />
Hei der. Husker du at du sendte<br />
meg en mail for lenge siden? Jeg fikk<br />
den, men jeg fikk aldri svart. Men jeg<br />
har hatt den lagret i boksen for ting jeg<br />
skulle gjøre. Jeg er i ferd med å jobbe<br />
meg gjennom den boksen nå. Jeg vet<br />
ikke om mailadressen din fortsatt gjelder,<br />
men jeg prøver. Beklager at jeg ikke<br />
svarte tidligere! Nei.<br />
Jeg prøver en siste gang.<br />
Vedrørende din epost fra forrige uke<br />
med spørsmål om den av arbeidsgiver<br />
vedtatte strategien for møtevirksomhet<br />
tilknyttet dette saksfeltet. Svaret<br />
er at nei, jeg har ikke filla peiling om<br />
akkurat dette.<br />
Send. Sånn. Godt å få det unna.<br />
Knut mot havet<br />
Knut mot havet
# 5 aktuelt<br />
19<br />
Legger Berlinavtalen død<br />
– Avtalen kom skeivt ut og legges derfor til side, meldte kunnskapsminister Henrik Aasheim<br />
til <strong>Lektorbladet</strong> 17. oktober. Modellen for profesjonsstyrt kompetanseutvikling som<br />
Utdanningsforbundet og Kunnskapsdepartementet tok initiativ til i fjor, er dermed skrinlagt.<br />
FØR SOMMEREN LÅ det an til at Utdanningsforbundet<br />
skulle få gjennomslag<br />
for et prosjekt der de fikk styre statlige<br />
etterutdanningsmidler til profesjonsutvikling<br />
for alle lærere – uavhengig av<br />
organisasjonstilknytning. Store protester,<br />
og et godt samarbeid mellom Norsk<br />
Lektorlag og Skolenes Landsforbund,<br />
har etter alt å dømme vært utslagsgivende<br />
for at den såkalte Berlinavtalen<br />
nå er lagt død.<br />
Det var på en internasjonal utdanningskonferanse<br />
i Berlin i fjor at Norge<br />
forpliktet seg til å prøve ut nye modeller<br />
for profesjonsutvikling. Kunnskapsdepartementet<br />
og Utdanningsforbundet,<br />
som deltok på konferansen, utarbeidet<br />
på tomannshånd forslag til én modell<br />
der Utdanningsforbundet i realiteten<br />
ville få kontrollen over etterutdanningsmidler<br />
til alle lektorer og lærere<br />
uavhengig av fagforeningstilknytning.<br />
I de første skissene skulle Kunnskapsdepartementet<br />
finansiere med flere<br />
millioner kroner, mens Utdanningsforbundet<br />
skulle ha leder og dobbeltstemme<br />
i styret. De skulle administrere<br />
ordningen, styre søkeprosessene og tildeling<br />
av midler. De skulle også avgjøre<br />
hvem som skulle evaluere ordningen.<br />
Hverken Norsk Lektorlag, Skolenes<br />
Landsforbund (SL), Skolelederne eller<br />
KS var informert eller med i planleggingen,<br />
og reagerte kraftig da de fikk<br />
vite om planene.<br />
– At en konkurrerende fagforening<br />
skulle saksbehandle søknader fra våre<br />
medlemmer om etterutdanningsmidler<br />
var fullstendig uakseptabelt, sier<br />
Rita Helgesen. Hun var sterkt kritisk til<br />
at den største organisasjonen skulle få<br />
et sugerør inn i offentlige etterutdanningsmidler.<br />
Etter sommeren ble det helt stille<br />
om saken. På spørsmål om hva som<br />
skjer med Berlinavtalen, svarte konstituert<br />
kunnskapsminister Henrik<br />
Asheim dette til <strong>Lektorbladet</strong>:<br />
– Jeg er svært positiv til at lærerne<br />
som profesjon tar en aktiv rolle og<br />
kommer med initiativ som det Utdanningsforbundet<br />
gjorde i 2016 for å øke<br />
lærernes innflytelse på egen kompetanseutvikling.<br />
Den gjorde at Utdanningsforbundet<br />
og kunnskapsministeren<br />
inngikk den såkalte Berlin-avtalen i fjor.<br />
Berlinavtalen ble gjort i beste mening,<br />
men slik den ble iverksatt, ser vi at den<br />
kom skeivt ut fra hoppkanten, og at det<br />
derfor er rom for å legge akkurat denne<br />
avtalen til side, skrev han.<br />
Rita Helgesen er glad for at regjeringen<br />
ikke går videre slik ordningen<br />
var tenkt. Hun understreker at Norsk<br />
Lektorlag vil fortsette å gi konstruktive<br />
bidrag til at lektorer kan påvirke etterog<br />
videreutdanningstilbudet, noe som<br />
er en kjernesak for organisasjonen.<br />
– Vi vil fortsette å etterlyse et bedre<br />
tilbud av faglig relevante etter- og<br />
videreutdanningstilbud, avslutter<br />
Helgesen.<br />
Atter en arbeidstidsforhandling<br />
Tid til individuelt for- og etterarbeid har vært under press i årevis. Nå skal det igjen<br />
forhandles om arbeidstidsavtalen i skolen – forrige gang endte det i storstreik.<br />
I OKTOBER STARTET forhandlingene om<br />
arbeidstidsavtalen i skolen (SFS 2213),<br />
og forhandlingsslutt er satt til første<br />
uke i desember.<br />
– Arbeidstidsavtalen må sikre at<br />
lektorer og lærere har nok tid til kjerneoppgaven,<br />
som nettopp er å forberede<br />
og gjennomføre undervisningen, sier<br />
Tonje Leborg, forhandlingsansvarlig<br />
for det kommunale tariffområdet for<br />
Norsk Lektorlag.<br />
– Streiken i 2014 viste at den norske<br />
lærerstanden hverken ønsker eller kan<br />
leve med standardisert kontortid uten<br />
rom for lokal tilpasning. For oss er det<br />
viktig at arbeidstidsavtalen legger til<br />
rette for mer fleksibel bruk av arbeidstiden<br />
der man ikke bare er opptatt av tid<br />
til samarbeid, men også ivaretar behovet<br />
for individuell tid til for- og etterarbeid,<br />
sier generalsekretær Otto Kristiansen.<br />
Medlemsundersøkelsen om arbeidstid<br />
som Norsk Lektorlag gjennomførte i<br />
mars i år, viser tydelig at lærerne i dag<br />
pålegges altfor mange tilleggsoppgaver<br />
som stjeler verdifull tid fra elevrettet<br />
arbeid. Akademiker-foreningene<br />
understreker derfor i sitt felles krav at en<br />
ny arbeidstidsavtale må gi mer fleksibilitet<br />
rundt tid bundet til arbeidsplassen.<br />
Under forhandlingene skal en partssammensatt<br />
arbeidsgruppe, der Tonje<br />
Leborg representerer Norsk Lektorlag,<br />
arbeide med de ulike partenes<br />
ønsker om forbedringer og endringer<br />
av dagens avtale. Norsk Lektorlag vil<br />
bidra til en konstruktiv og effektiv forhandlingsprosess,<br />
vel vitende om at<br />
medlemmene har rapportert inn at de<br />
opplever at tiden til å forberede undervisningen<br />
og tiden til egen faglig utvikling<br />
er sterkt truet.
20 aktuelt # 5<br />
Forsvarslinja på Facebook<br />
På Facebook-siden Status Lærer følger 15 000 med på diskusjoner og innlegg.<br />
Ørjan Arve Sunde er Lektorlagets representant på en debattside der det tidvis koker,<br />
med diskusjonstråder om kompetansekrav, avskilting og lokal lønn.<br />
TEKST | Inger Johanne Rein<br />
ØRJAN ARVE SUNDE er lektor og<br />
avdelings leder på Ramstad ungdomsskole,<br />
men har tidligere jobbet på<br />
lektorlagsbastionen Torstad ungdomsskole<br />
i Asker. I tillegg til lederjobben tar<br />
han nå en master i utdanningsledelse.<br />
Arbeidstidsforhandlingene i 2014<br />
Engasjementet på sosiale medier<br />
startet i 2014 under arbeidstidsforhandlingene<br />
mellom KS og lærerorganisasjonene.<br />
– Jeg ble oppmerksom på Facebookgruppen<br />
Arbeidstidsforhandlingene,<br />
som ble opprettet av en tillitsvalgt i<br />
Utdanningsforbundet. Jeg skrev et<br />
engasjert innlegg på siden, fikk mye<br />
positiv respons, og dermed var jeg i<br />
gang som debattant i sosiale medier,<br />
forteller han.<br />
Facebooksiden Status Lærer<br />
har 15 150 følgere – og tallet stiger.<br />
Med et sterkt engasjement for skolepolitikk<br />
hadde han lenge savnet en<br />
debattarena hvor lærerne kunne diskutere.<br />
– Avisinnlegg har stramme rammer,<br />
de må gjennom et redaksjonelt nåløye,<br />
og det er for lang responstid til å få<br />
virkelig gode diskusjoner, mener han.<br />
Facebook åpner for meningsutveksling<br />
der og da, og får dermed en helt annen<br />
dynamikk.<br />
Eksplosivt<br />
Diskusjonsgruppen vokste til over<br />
30 000 medlemmer under arbeidstidsforhandlingene<br />
og den påfølgende<br />
streiken i 2014, og det ble en etterlengtet<br />
arena for diskusjoner lærerne<br />
imellom. Engasjementet ble nærmest<br />
eksplosivt 26. mai da det ble klart at<br />
alle hovedorganisasjonen hadde sagt<br />
ja til forslaget fra KS til ny arbeidstidsavtale<br />
i skolen. Utdanningsforbundet,<br />
som først sa ja, ble møtt av en enorm<br />
motstand fra medlemmene sine.<br />
– Utdanningsforbundet sentralt<br />
over så Facebooksiden altfor lenge,<br />
sier Sunde, som er overbevist om<br />
at diskusjonssiden var helt avgjørende<br />
for mobiliseringen av Utdanningsforbundets<br />
medlemmer da det<br />
store flertallet stemte nei til den nye<br />
arbeidstids avtalen.<br />
– I dag må jeg stadig minne flere av<br />
Utdanningsforbundets representanter<br />
om at Skolenes Landsforbund, MFO og<br />
Norsk Lektorlag sa nei til avtalen med<br />
en gang, humrer han. Sunde legger<br />
likevel til at han alltid er påpasselig<br />
med å berømme forbundet for innsatsen<br />
i streiken da det ble klart at de gikk<br />
i konflikt sammen med de andre lærerorganisasjonene.<br />
Ny side – høyere under taket<br />
Facebook-siden Status Lærer ble opprettet<br />
som en reaksjon på at det etter<br />
konflikten i 2014 ble lavere under taket<br />
på siden Arbeidstidsforhandlingene.<br />
– På et tidspunkt begynte man med<br />
sensur av de som var kritiske til Utdanningsforbundet,<br />
og noen ble utestengt<br />
fra siden. Da startet Rolf Høisæter en<br />
ny side: Status lærer, og mange av oss<br />
fulgte med. Etter hvert ble gruppen<br />
organisert med administratorer fra<br />
ulike forbund: Utdanningsforbundet,<br />
Skolenes Landsforbund, Musikernes<br />
Fellesorganisasjon og Norsk Lektorlag.<br />
– Vi ønsket å sikre at alle fagforeningene<br />
var representert, forteller han.<br />
Og han tror det er positivt at det ikke<br />
er sentrale tillitsvalgte eller ledelsen<br />
i de ulike forbundene som driver diskusjonene<br />
på siden, selv om enkelte<br />
sentralt i SL bidrar med mye positivt.<br />
Facebook er en åpen kanal, og alle<br />
som har interesse av norsk skolepolitikk<br />
kan gå inn og like siden. Antallet<br />
følgere har økt jevnt og trutt siden starten.<br />
Administratorene demper gemyttet<br />
når det blir for mye usakligheter<br />
og det tenderer mot personangrep, og<br />
noen få ganger slettes diskusjonstråder.<br />
I skytsilden<br />
Hvordan er det å sitte som den ene<br />
administratoren som skal forsvare<br />
Norsk Lektorlag når det angripes fra<br />
flere hold? Det var ganske sterke reaksjoner<br />
fra allmennlærerne etter at kompetansekravene<br />
for å undervise ble gitt<br />
tilbakevirkende kraft. Etter en uformell<br />
kommentar fra Lektorlagets leder om<br />
at man måtte se på dette som en gyllen<br />
mulighet og ikke sutre, ble han sittende<br />
midt i skytsilden av avskiltede lærere.
# 5 aktuelt 21<br />
Jeg ser at jeg har en viktig rolle som motstemme på en side<br />
som domineres av medlemmer fra andre lærerorganisasjoner.<br />
Han utfordres hver gang spørsmålet<br />
om lokal lønnsdannelse dukker opp,<br />
eller når det klages over firerkravet i<br />
matematikk for å komme inn på lærerutdanningen.<br />
– Jeg gjentar det igjen og igjen: Kravet<br />
i matematikk er 2. Det er bare hvis<br />
de tar den enkleste matematikken<br />
at kravet er 4. Det er jo høyere krav i<br />
norsk uten at dette er et problem. Der<br />
må du ha karakteren 3, sier han. Han<br />
skjønner ellers frustrasjonen til lærerne<br />
som opplever seg avskiltet, men er likevel<br />
helt klar på at det må stilles kompetansekrav<br />
for å undervise.<br />
– Jeg er veldig skeptisk til egenerklært<br />
realkompetanse, sier han. Myten<br />
om lektorene som fagidioter som ikke<br />
evner å se eleven rister han bare på<br />
hodet av.<br />
– Etter min erfaring, har det ikke noe<br />
å si hvor pedagogene har sin utdanning<br />
fra. Jeg kjenner mange med PPU som<br />
er svært dedikert til elevene og ser<br />
behovene de har, både faglig, men ikke<br />
minst psykososialt.<br />
Balansekunsten<br />
Sunde er ikke enig i all politikk som<br />
kommer fra Lektorlaget. De gangene<br />
velger han å ligge lavt i diskusjonene,<br />
men prinsipielt mener han det er et<br />
gode med debatt og meningsbryting i<br />
alle saker. Han opplever stort sett å bli<br />
møtt med respekt fra meningsmotstandere,<br />
og forteller at det er et godt klima<br />
mellom de ulike administratorene på<br />
Status lærer.<br />
– Jeg bestreber meg alltid på å være<br />
redelig og ryddig i diskusjonene, og<br />
jeg har fått tilbakemeldinger på at<br />
dette respekteres og settes pris på,<br />
sier han.<br />
– Det gir helt klart en trygghet å ha<br />
lang fartstid som tidligere tillitsvalgt<br />
og å være husvarm i sosiale medier.<br />
Det er ikke lett å få motstandere av<br />
lokal lønnsdannelse til å forstå at kollektive<br />
lokale forhandlinger der det<br />
skal ligge objektive saklige kriterier til<br />
grunn for forhandlingene, er noe helt<br />
annet enn de forhatte trynetilleggene.<br />
– Hans klare oppfatning er at lektorlønna<br />
først fikk et løft da Utdanningsforbundet<br />
oppfattet Norsk Lektorlag<br />
som en reell konkurrent. – Først da<br />
ble lektorene prioritert lønnsmessig i<br />
sentrale oppgjør, sier han.<br />
Engasjementet på sosiale medier er<br />
krevende – ikke minst i tidsbruk.<br />
– Noen uker leser jeg bare gjennom<br />
hovedinnleggene, men når jeg deltar<br />
Ørjan Arve Sunde jobber<br />
som avdelingsleder på<br />
Ramstad Ungdomsskole i Bærum<br />
i diskusjonene, kan det fort bli 10–15<br />
timer per uke, forteller han, men legger<br />
til at han gjør dette av interesse og lyst.<br />
– Og jeg ser at jeg har en viktig rolle<br />
som motstemme på en side som domineres<br />
av medlemmer fra andre lærerorganisasjoner.<br />
Det at jeg er til stede<br />
og kommenterer, demper usakligheter<br />
og balanserer diskusjonen, sier han,<br />
og legger til at det er sunt for alle at<br />
det ikke bare er Utdanningsforbundets<br />
virkelighetsforståelse som farger<br />
diskusjonene.
22 aktuelt # 5<br />
Landsmøte 23.–24. november<br />
Historisk landsmøte<br />
Norsk Lektorlag avholder sitt 14. landsmøte i november.<br />
– DETTE BLIR ET historisk landsmøte. Vi er 20 år og avholder<br />
i år et landsmøte med den største deltakelsen noensinne,<br />
sier Otto Kristiansen.<br />
– Det er fantastisk å ha vært med på denne utviklingen,<br />
sier generalsekretær Kristiansen, som har arrangert landsmøter<br />
fra man var et par hundre organiserte til i år, når Norsk<br />
Lektorlag teller over 6 100 medlemmer.<br />
– Vi har ikke bare overlevd, men vi har utviklet oss og<br />
befestet posisjonen vår sterkere og sterkere for hvert år, sier<br />
han.<br />
Leder Rita Helgesen ser fram til landsmøtet:<br />
– Dette er Norsk Lektorlags høyeste og viktigste organ,<br />
sier hun, og ser fram til å treffe delegater fra hele landet og<br />
diskutere veien videre for Lektorlaget.<br />
– Vi har fått forslag til landsmøtesaker fra både enkeltmedlemmer<br />
og fylkeslag, sier Helgesen, og legger til at hun<br />
setter stor pris på engasjementet fra medlemmene.<br />
– Det er kommet forslag om aldersgrenser, uravstemming<br />
og flere konkrete forslag til endringer i skolepolitisk program.<br />
Dette er positivt. Det skal alltid være rom for innspill og justeringer<br />
av det som er et av våre viktigste politiske dokumenter,<br />
sier hun.<br />
Flere nye i sentralstyret<br />
Det ligger an til stor utskifting i sentralstyret. Tre av de<br />
nåværende styremedlemmene, Vemund Venn, Linda Mehti<br />
og Live Landfald Nielsen, har sittet i tre perioder og kan ikke<br />
velges for en ny periode. I tillegg har Knut Hauge og Kristin<br />
Beate Austad takket nei til gjenvalg. Det betyr at det er klart<br />
for nytt blod inn i sentrale posisjoner i organisasjonen.<br />
Lektorkonferansen <strong>2017</strong><br />
Thon Hotel Opera i Oslo torsdag<br />
23. november kl. 10–13.<br />
Hvor hadde norsk skole<br />
vært uten lektoren?<br />
Norsk Lektorlag har aner fra 1892, men<br />
gjenoppsto i 1997 og feirer derfor 20 årsjubileum<br />
i <strong>2017</strong>. Lektorkonferansen <strong>2017</strong><br />
vil belyse hva lektoren med sin faglighet og<br />
profesjonsstolthet har betydd og vil bety<br />
for norsk skole.<br />
Program<br />
DEL 1 – HISTORIEN<br />
Hvor hadde norsk skole vært uten lektoren?<br />
Åpning ved Rita Helgesen, leder av Norsk Lektorlag<br />
Kunnskapsløftet etter åtte rødgrønne og åtte blå år.<br />
Intervju med tidl. kunnskapsminister Kristin Clemet,<br />
leder av tankesmien Civita<br />
Skolert eller spolert – om kunnskapssynet i norsk skole<br />
Intervju med Gro Elisabeth Paulsen, tidl. leder av Norsk Lektorlag<br />
Panelsamtale mellom Helgesen, Clemet og Paulsen<br />
Pause<br />
DEL 2 – FREMTIDEN<br />
Profesjon og profesjonalisering i skole<br />
og høyere utdanning – hvor går lektorene?<br />
Thomas Dahl (NTNU) | Ledet ekspertgruppen om lærerrollen<br />
Prioritering av innhold i skolematematikken – konsekvenser for<br />
lektorutdanningen?<br />
Liv Sissel Grønmo (UiO) | Prosjektleder for TIMSS Advanced 2015<br />
Kommentarer fra en lektorstudent og en yrkesaktiv lektor.<br />
Panelsamtale
# 5 aktuelt 23<br />
Delegater Landsmøtet <strong>2017</strong><br />
Akershus (10 delegater)<br />
Ingrid Brekke, Torstad ungdomsskole<br />
Morten Trudeng, Asker vgs<br />
Simen Sørby, Lillestrøm vgs.<br />
Sidsel Schøyen, Torstad ungdomsskole<br />
Håkon Andersen, Ås vgs<br />
Kristin Enger, pensjonist<br />
Jan Erik Johnsen, Nannestad vgs<br />
Ravi Manikarnika, Sandvika vgs<br />
Michael Hopstock, Nesbru vgs<br />
Kirsten Elisabeth Lunde, Ski vgs<br />
Aust-Agder (2 delegater)<br />
Janne Kornbrekke, Møglestu vgs<br />
Eivind Aarli, Høvåg skole<br />
Buskerud (3 delegater)<br />
Helle Christin Nyhuus, Drammen vgs<br />
David M. Graatrud, Rosthaug vgs<br />
Merete Holtet Litsheim, Lier vgs<br />
Finnmark (2 delegater)<br />
Linda Ursula Furnes, Lakselv vgs<br />
Marianne Strøm Fredriksen, Alta vgs<br />
Hedmark (3 delegater)<br />
Jorunn Tangen, Ringsaker vgs<br />
Alexandra Aga Schioldborg, Elverum vgs<br />
Jan Roger Berg, Trysil ungdomsskole<br />
Hordaland (9 delegater)<br />
Kine Madtzog, Åsane vgs<br />
Anbjørg Igland, Metis vgs<br />
Hilde Elise Lundervold, Olsviksåsen vgs<br />
Sigrun Eggereide, Lektorstudent , UiB<br />
Willem von Erpecom, Bergen katedralskole<br />
Siv Korten, Sotra vgs<br />
Merethe Claudey, Nygård skole<br />
Berit Engnes, Fjell ungdomsskole<br />
Henning Holst, Lektorstudent UiB<br />
Møre og Romsdal (4 delegater)<br />
Pål Aarsæther, Borgund vgs<br />
Mathias Sandulescu, NTNU Ålesund<br />
Camilla Moritz-Olsen, Spjelkavik vgs<br />
Ingeborg Vengen, Molde vgs<br />
Nordland (3 delegater)<br />
Åse Jektvik, Fauske vgs<br />
Rune Løkås, Polarsirkelen vgs<br />
Ingvill Kalvik, Bodø vgs<br />
Nord-Trøndelag (3 delegater )<br />
Roar Johnsen, Ole Vig vgs<br />
Harald Setsaas, Ole Vig vgs<br />
Geir Haagensen, Steinkjer ungdomsskole<br />
Oppland (4 delegater)<br />
Ane Kristin Rogstad, Raufoss vgs<br />
Silje Moen, Gjøvik vgs<br />
Thomas Sanger-Elnæs, Hadeland vgs<br />
Knut-Erik Gylder, Lena-Valle vgs<br />
Oslo (12 delegater)<br />
Øystein Hageberg, Ulsrud vgs<br />
David Løvbræk, Hersleb vgs<br />
Knut Kasbo, Engebråten skole<br />
Njål Gjølstad, Fyrstikkalleen skole<br />
Karoline Torkildsen,<br />
Oslo Handelsgymnasium<br />
Pia Skøien, Foss vgs<br />
Erling Midtgard, Hellerud vgs<br />
Hannah Bondi,<br />
Lektorstudent UiO<br />
Miriam Rygh Andersen,<br />
Fyrstikkalleen skole<br />
Annelene Rør, Bjørnholt vgs<br />
Thomas Meese, Kristelig<br />
gymnasium<br />
Felix Muhirwa, Kuben vgs<br />
Rogaland (9 delegater)<br />
Olav Håberg, Hetland vgs<br />
Leif Johannes Omland, St. Olav vgs<br />
May Kristin Skimmeland, Haugaland vgs<br />
Jeanette Ødegård, Riska ungdomsskole<br />
Anders Innvær, Sola vgs<br />
Hanne Jakobsen, St. Svithun vgs<br />
Lise Lunde Nilsen, pensjonist<br />
Anette Vigrestad, Vågen vgs<br />
Katrin Kine Frostadottir, student<br />
Sogn og Fjordane (2 delegater)<br />
Aud Sissel Hestenes, Hafstad vgs<br />
Elin Stedje, Mo og Øyrane vgs<br />
Sør-Trøndelag (8 delegater)<br />
Marius Møbius, Oppdal vgs<br />
Esvard Dyrendahl, Strinda vgs<br />
Peder Gaustad, Strinda vgs<br />
David Hellstrøm, Skjetlein vgs<br />
Jarle Kvåle, Charlottenlund vgs<br />
Hanne Lundenes, Byåsen vgs<br />
Tor-Olav Grønning, pensjonist<br />
Jan Terje Sundli, Thora Storm vgs<br />
Siste delegat er ikke på plass<br />
Telemark (2 delegater)<br />
Knut Sagafos, Skien vgs<br />
Karin Gullichsen, Skien vgs<br />
Troms (4 delegater)<br />
Ivar Lohne, Tromsdalen vgs<br />
Arne-Hugo Hansen, Kongsbakken vgs<br />
Janne Bjerkan, Kongsbakken vgs<br />
Solveig Torbergsen, Kvaløya vgs<br />
Vest-Agder (3 delegater)<br />
Glenn Leraand, Kvadraturen skolesenter<br />
Marit Wrånes Eivindson, Tangen vgs<br />
Merete Jahren Peersen, Tangen vgs<br />
Vestfold (4 delegater)<br />
Jan Fredrik Vogt, Sande vgs<br />
Henning Wold, Vestfold fylkeskommune<br />
Claire B. J. Holiman, Sonans privatgymnas<br />
Beate Husby, Greveskogen vgs<br />
Østfold (4 delegater)<br />
Gro Joanna Morthaugen, Frederik II vgs<br />
Harald Peter Stette, Frederik II vgs<br />
Trine Lise Gressløs, Frederik II vgs<br />
Kjetil Tysse-Hostad, St. Olav vgs<br />
Sentralstyret<br />
Rita Helgesen, Leder Norsk Lektorlag<br />
Knut Hauge, 1. nestleder, Sentrum vgs<br />
Olav Myklebust, 2. nestleder, Volda vgs<br />
Vemund Venn, Charlottenlund vgs<br />
Live Landfald Nielsen, Skien vgs<br />
Linda Methi, Oslo Handelsgymnasium<br />
Kristin Beate Auestad, Sandnes vgs<br />
Tone Mauritzsen, Vadsø kommune<br />
Odd Løvset, Gimle oppveksttun skole
24 aktuelt # 5<br />
Lederkandidatene<br />
Rita Helgesen, 57 år<br />
Leder, permisjon<br />
fra Mysen videregående<br />
skole<br />
Kandidat 1. nestleder<br />
Helle Christin<br />
Nyhuus, 51 år<br />
Drammen videre -<br />
gående skole, Buskerud<br />
fylkeskommune<br />
Fylkesleder Buskerud<br />
Lektorlag<br />
Kandidat 2. nestleder<br />
Olav Myklebust,<br />
42 år<br />
Volda vidaregående<br />
skule<br />
2. nestleiar, leiar i<br />
Fagpolitisk utval<br />
Norsk Lektorlag har fått gjennomslag<br />
for at det skal stilles kompetansekrav,<br />
og fraværsreglene har gitt bedre<br />
læringsmiljø. Lektorenes status er<br />
hevet. Medlemmer og tillitsvalgte opplever<br />
at vi er en faglig solid, støttende<br />
og medlemsnær organisasjon.<br />
Arbeidet for bedre lønns- og arbeidsvilkår<br />
for lektorene må videreføres.<br />
Forsøk med kollektive lokale lønnsforhandlinger<br />
kan gi lønnsløft til våre<br />
medlemsgrupper, og gi arbeidsgivere<br />
et verktøy til å rekruttere og beholde de<br />
beste i skolen. Vi trenger en arbeidstidsavtale<br />
som kvalitetssikrer arbeidet med<br />
fagene og elevene i stedet for et kontrollregime<br />
med stadig nye oppgaver.<br />
Jeg vil være en tydelig stemme i<br />
offentligheten som fremmer Norsk<br />
Lektorlags politikk. Faglighet og høye<br />
krav til kompetanse skal gjennomsyre<br />
hele utdanningssystemet fra grunnskole<br />
til høyere utdanning. Lektorer<br />
bør få tilbud om mer etter- og videreutdanning,<br />
og bør ha flere karriereveier<br />
enn det som er tilfelle i dag. Jeg vil<br />
bruke min 30-årige praksis i videregående<br />
skole aktivt i det politiske påvirkningsarbeidet.<br />
Fagfornyelsen blir en veldig viktig<br />
sak i neste landsmøteperiode. Jeg ser<br />
også fram til å få samarbeide med Lektorstudentene<br />
om å forbedre kvaliteten<br />
på lektorutdanningene.<br />
Norsk Lektorlag er et fagforbund som<br />
har tett nærhet til medlemmenes<br />
arbeidssituasjon og medlemmenes<br />
erfaringer i arbeidshverdagen som<br />
lektor. Norsk Lektorlag er til for medlemmene.<br />
Det er min erfaring fra tiden<br />
som medlem i Norsk Lektorlag, og det<br />
er det viktig å holde fast ved. Norsk<br />
Lektorlag skal fortsette å være det<br />
fagforbundet hvor medlemmene er<br />
grunnlaget for organisasjonen og organisasjonens<br />
arbeid. I for mange organisasjoner<br />
blir organisasjonen et mål i<br />
seg selv. Norsk Lektorlag har gjennom<br />
sin historie nettopp vært svært god på<br />
at det er lektorenes arbeidshverdag<br />
slik den oppleves av lektorene som<br />
må være det styrende. Det kan vel nærmest<br />
være å regnes som del av Norsk<br />
Lektorlag sin ånd.<br />
Jeg ønsker at skolen skal være en god<br />
arbeidsplass for lektorene, det vil tjene<br />
både elevene og samfunnet. I tillegg<br />
til et akseptabelt lønnsnivå betinger<br />
det blant annet at vi har arbeidstidsavtale<br />
som lektorene opplever som<br />
fornuftig, at skolen har ressurser nok<br />
til at begrepet «gratis læremidler» er<br />
ekte og en del av arbeidsverktøyet vårt<br />
i hverdagen, og til slutt at byråkratiet<br />
aksepterer at høy faglig kompetanse<br />
ikke utelukker evnen til ivaretakelse<br />
av elevene våre.<br />
Norsk Lektorlag må kjempe for ein betre<br />
arbeidstidsavtale i skulen slik at vi lektorane<br />
får tid til det som er kjerneoppgåva<br />
vår, nemleg undervisning. Vi må løfte<br />
opp Undervisningsoppdraget som eit<br />
godt alternativ til avtalen vi har i dag.<br />
Vi skal gi PPU meir merksemd og<br />
sørge for at dette er eit attraktivt studie<br />
og ein god veg inn i lektoryrket. Vi må<br />
satse endå meir på verving og oppretting<br />
av studentlag der det finst PPUstudiar.<br />
Vi har fått til mykje i kampen mot<br />
timekutt, særleg har vi pressa på for å<br />
få oversikt over omfanget og hatt eit<br />
utval som har sett på organiseringa av<br />
skuleåret, men det er framleis eit problem<br />
mange stader, så her må vi halde<br />
trykket oppe.<br />
Eg vil fortsette og forsterke arbeidet<br />
i fagutvala, og koordinere desse i<br />
utviklinga av nye læreplanar i skulen.<br />
Vi må arbeide for betre og meir rettvise<br />
eksamensordningar. Vi må støtte fråværsgrensa,<br />
men redusere byråkratiet<br />
både i denne saka og elles i skulen. Skulen<br />
må vere ein attraktiv stad å jobbe<br />
for lektorar.<br />
Som medlem i Lied-utvalet ser fram<br />
til å vere med på utarbeide forslag til<br />
nye modellar for vidaregåande opplæring.<br />
Med 18 års undervisningserfaring<br />
som lektor i vidaregåande skule håper<br />
eg å kunne gje gode innspel i dette<br />
arbeidet.
# 5 aktuelt 25<br />
Kandidater til sentralstyret<br />
Øystein Hageberg, 50 år<br />
Ulsrud videregående skole, Oslo<br />
1. vara i sentralstyret inneværende<br />
periode, hovedtillitsvalgt<br />
og fylkesleder i Oslo fra<br />
inneværende skoleår.<br />
Norsk lektorlag skal fremdeles være organisasjonen<br />
der fagperspektivet ivaretas.<br />
Dette er viktig skolepolitikk, men det er<br />
også lønnspolitikk. Ett virkemiddel for å<br />
heve lønnsnivået til lektorene er å tydeliggjøre<br />
vår verdi som fagpersoner. En av<br />
sakene jeg personlig brenner for, er styrking<br />
av eksamen. Like vilkår i hele landet<br />
og mindre bruk av hjelpemidler, etter<br />
modell av matematikkeksamen.<br />
Roar Johnsen, 59 år<br />
Ole Vig videregående skole.<br />
Fellestillitsvalgt Akademikerne og<br />
hovedtillitsvalgt Norsk Lektorlag<br />
i Nord-Trøndelag fylkeskommune.<br />
Nåværende fylkesleder i Nord-<br />
Trøndelag, påtroppende fylkesleder<br />
i Trøndelag. Medlem av<br />
tariffpolitisk utvalg 2013–2015, og<br />
tidligere vara til Sentralstyret.<br />
Jeg vil arbeide for medlemsverving,<br />
også blant masterutdannede lektorer<br />
i grunnskolen, og økt samarbeid mellom<br />
organisasjonene i Akademikerne.<br />
Arbeidstidsavtaler i skolen må være<br />
basert på tillit, med nok tid til den viktigste<br />
oppgaven: undervisning. Tydelige<br />
krav til undervisningskompetanse, fraværsgrensen<br />
og en mer rettferdig eksamensordning<br />
med mye mindre bruk av<br />
hjelpemidler er andre viktige temaer.<br />
Odd Løvset, 45 år<br />
Gimle ungdomsskole<br />
HTV Bergen, medlem i sentralstyret<br />
inneværende periode<br />
Norsk Lektorlag skal fortsatt være en klar<br />
og tydelig stemme i i norsk skolepolitikk.<br />
Vi må fortsette å jobbe for en god medlemsvekst,<br />
og være det naturlige førstevalget<br />
for lektorer både i ungdomsskolen og i<br />
videregående skole. Vi må arbeide for en<br />
arbeidstidsavtale som sikrer bedre tid til<br />
faglig arbeid og tid sammen med elevene.<br />
Tone Mauritzsen, 56 år<br />
Kvalifiseringsenheten, Vadsø<br />
kommune.<br />
HTV i Vadsø kommune, fylkesleder<br />
i Finnmark, medlem i sentralstyret<br />
i inneværende periode<br />
Jeg vil jobbe for at Norsk Lektorlag blir mer<br />
synlig i samfunnet. Undervisningspersonalets<br />
arbeidstidsavtale må ivareta tid til<br />
for- og etterarbeid i undervisningsfagene,<br />
slik at vi sikrer elevene kvalitet i opplæringen.<br />
Lektorens lønnsutvikling må styrkes,<br />
og samarbeidet mellom arbeidstaker og<br />
arbeidsgiver må baseres på tillit.<br />
Knut A. Knutsen, 47 år<br />
Personalavdelingen i Kristiansand<br />
kommune. Frikjøpt HTV<br />
for Akademikerne Kristiansand<br />
kommune.<br />
HTV Norsk Lektorlag Kristiansand<br />
kommune. Medlem i tariffpolitisk<br />
utvalg. Vara sentralstyret.<br />
Jeg vil bygge videre på den gode jobben<br />
som er blitt gjort, og være en tydelig<br />
stemme i skoledebatten. Vi må være synlig<br />
i mediebildet, og ha gode strategier for<br />
å påvirke politikere og skolebyråkrater.<br />
Statusen til lektorene må styrkes. Det er<br />
viktig å få en bedre arbeidstidsavtale. Vi<br />
må videreutvikle det gode samarbeidet<br />
med Akademikerne og de andre organisasjonene<br />
i Akademikerne.<br />
Anne Tangerud Solbakken, 30 år<br />
Rælingen videregående skole<br />
Jeg vil jobbe for at Norsk Lektorlag fortsatt<br />
skal være en tydelig, kritisk og viktig<br />
stemme i norsk skolepolitikk og -debatt.<br />
Vi må fastholde et fokus på at fag er<br />
grunnpilaren for alt arbeid i skolen, og<br />
at det trengs profesjonelle, kompetente<br />
lærere som får rom til å være autonome<br />
i en tid med mer og mer målstyring og<br />
tidstyver av ymse slag. I tillegg ønsker jeg<br />
å ha fokus på Lektorutdanninga.<br />
Første varamedlem:<br />
Morten Kristensen, 39 år<br />
Universitetet i Stavanger<br />
Medlem av tariffutvalet og<br />
tillitsvalgt ved UiS<br />
Som ein del av santralstyret i Norsk Lektorlag<br />
vil eg vil arbeide for løns- og profesjonsutvikling<br />
hjå lektorar i Universitets- og<br />
høgskulesektoren. I dette ligg merittering<br />
for god undervisning, samt rammer som<br />
gjer det mogleg for UH-lektorar å tileigne<br />
seg fyrstekompetanse.<br />
Andre varamedlem:<br />
Ane Kristin Rogstad, 47 år<br />
Raufoss videregående skole<br />
Fylkesleder i Oppland<br />
Selv om lektorer i utgangspunktet har<br />
høy faglig kompetanse, er det viktig at<br />
Norsk Lektorlag jobber for at de får faglig<br />
påfyll. Vi må dessuten ivareta interessene<br />
til medlemmer som jobber i grunnskolen,<br />
og vi må ta innover oss at flere medlemmer<br />
har yrkesfaglig bakgrunn. For øvrig<br />
er det avgjørende å sikre en arbeidstidsavtale<br />
som sikrer tid til kjerneoppgaven<br />
vår, nemlig undervisning.<br />
Tredje varamedlem:<br />
Hannah Arntzen Bondi, 24 år<br />
Student på lektorprogrammet<br />
ved UiO<br />
Leder i Lektorstudentene ved UiO<br />
Jeg vil jobbe for studentenes stemme inn<br />
i Norsk Lektorlag, og jeg vil formidle erfaringer<br />
fra lektorprogrammene og PPU og<br />
fra det å være i starten av lektorkarrieren.<br />
Lektoridentiteten er i utvikling, og da er<br />
det viktig å være et bindeledd mellom studentene<br />
og resten av Norsk Lektorlag. Jeg<br />
er også opptatt av å skape en tydeligere<br />
lektoridentitet på studiene – på tvers av<br />
kull og fag.
26 aktuelt # 5<br />
(Nesten) 20 år med<br />
internasjonale studier<br />
Norsk Lektorlag mener at internasjonale undersøkelser har gitt – og gir – verdifull<br />
kunnskap om skolen. Internasjonale studier måler selvsagt ikke alt av verdi i norsk skole,<br />
men en må heller ikke tro at alt som ikke (kan) måles, per definisjon er bra.<br />
TEKST | Wenche Bakkebråten Rasen<br />
DEN FRANSKE FORFATTEREN André<br />
Gide skal ha sagt: Den eneste virkelige<br />
utdannelse får du av de tingene som går<br />
deg imot. For mange norske skolepolitikere,<br />
skoleeiere, skoleledere og lærere<br />
var nok resultatene fra Programme<br />
for International Student Assessment<br />
(PISA) 2000 en real «trøkk i trynet». For<br />
andre, og kanskje også for lektorene<br />
som utgjorde gründergenerasjonen<br />
i Norsk Lektorlag, var resultatene en<br />
bekreftelse på det en selv hadde opplevd<br />
i skolehverdagen en god stund.<br />
Hvilken betydning har deltakelse i<br />
internasjonale, komparative studier for<br />
norsk skole?<br />
I de påfølgende 17 årene har vi i stor<br />
grad opplevd en positiv dreining fra<br />
en skolepolitikk basert på antagelser,<br />
i beste fall på ideologi, til en mer kunnskaps-<br />
og forskningsbasert skolepolitikk.<br />
Mange norske forskningsmiljøer<br />
har nå skolesystemet som forskningsobjekt;<br />
Nordisk Institutt for studier<br />
av innovasjon, forskning og utdanning<br />
(NIFU), Centre for Educational<br />
Measurement og Institutt for Lærerutdanning<br />
og Skoleforskning (begge<br />
ved UiO), og NOVA ved HiOA, for å<br />
nevne noen. I tillegg skal det forskes<br />
ved alle fagmiljøene ved lærer- og lektorutdanningene<br />
rundt om i landet.<br />
Utdanningenes forskningsbasis har<br />
etter hvert blitt et utvetydig krav. I<br />
tillegg har Kunnskapsdepartementet<br />
opprettet Kunnskapssenter for utdanning,<br />
som blant annet skal identifisere<br />
kunnskapshull og gjøre metaanalyser<br />
av det store dataomfanget utdanningsforskningen<br />
har gitt og gir. En kan<br />
spørre seg om denne sektoren hadde<br />
vært like omfangsrik og produktiv<br />
om norske skolepolitikere ikke hadde<br />
valgt å delta i de større internasjonale<br />
undersøkelsene som PISA, TIMSS,<br />
PIRLS, ICCS, TALIS, Teds- M og ICILS.<br />
Det er ikke alle som er like begeistret over alle de<br />
internasjonale undersøkelsene de siste tiårene.<br />
Illustrasjon: Pål Dybwig.<br />
The Wire – sesong 4<br />
Noen hevder PISA og andre internasjonale<br />
studier har ført til en skole politikk
# 5 aktuelt 27<br />
som kun fokuserer på hva PISA måler.<br />
Et helt skolesystem som designes<br />
rundt «teach to the test»- dynamikken<br />
vil ingen ha (er du i tvil, se sesong 4 av<br />
The Wire). Ei heller en skole som kun<br />
underviser barn og unge i utvalgte fag<br />
– såkalte kjernefag som matematikk og<br />
naturfag. De internasjonale studiene<br />
favner imidlertid mye bredere enn det<br />
en kan få inntrykk av, om en kun baserer<br />
seg på den tabloide mediedekningen.<br />
Lesing (PIRLS) og regning (PISA,<br />
TIMSS) er dessuten grunnleggende<br />
ferdigheter i Kunnskapsløftet, og den<br />
pågående læreplanrevisjonen holder<br />
fast ved dette. Dermed gir studier som<br />
PISA, PIRLS og TIMSS oss innsikt i<br />
læringsresultater på områder som er<br />
viktige for alle fag.<br />
I tillegg til å måle elevprestasjoner<br />
utfylles og utdypes de fleste internasjonale<br />
studier av spørreskjemaverktøy<br />
som måler holdninger blant elever, foreldre,<br />
lærere og skoleledere. PISA har<br />
eksempelvis gitt oss viktig informasjon<br />
om elevenes læringsmiljø.<br />
Ole Brumm<br />
Vi i Norsk Lektorlag tar mål av oss til å<br />
bygge politikk og utspill både på erfaringsbasert<br />
kunnskap – som mangfoldet<br />
av våre medlemmer representerer<br />
– og på utdanningsforskning. Det kan<br />
være utfordrende. Det er ikke alltid<br />
historiene fra skolen og fra forskerhold<br />
stemmer overens. Det må vi håndtere.<br />
Vi må alltid ha mange tanker i hodet<br />
samtidig. Det vil ikke være snakk om<br />
et enten eller, men et Ole Brummsk:<br />
«ja,takk, begge deler». Vi trenger både<br />
klasseromstudier med kvalitative<br />
tilnærminger, og store, komparative<br />
målinger av elevers læringsutbytte på<br />
et nærmere definert felt, med internasjonale<br />
sammenligninger. Kanskje vi<br />
til og med kan tåle rangeringer av land?<br />
Leder Rita Helgesen har sagt det<br />
slik: Vi har en ambisjon om at vår politikk<br />
og tiltak i skolen og høyere utdanning<br />
skal være forskningsbaserte, og da<br />
er også internasjonale studier viktige<br />
verktøy. Norge er en del av en globalisert<br />
verden, og må selvfølgelig ha så god<br />
kunnskap som mulig om utdanningsfeltet<br />
sett i relasjon til andre land.<br />
Norsk Lektorlag skal heve kvaliteten<br />
på undervisningen i norsk skole med<br />
spesiell vekt på det faglige nivået, ifølge<br />
vårt idegrunnlag». I tillegg står det<br />
svart på hvitt i skolepolitisk program at<br />
«Det er viktig at norsk skole holder god<br />
internasjonal standard, og at Norge deltar<br />
i internasjonale komparative studer<br />
av kvalitet i skolen.»<br />
Hvorfor mener vi at Norge også for<br />
framtida bør delta i de store internasjo-<br />
nale undersøkelsene? For oss handler<br />
det i bunn og grunn om at vi mener at<br />
kunnskap trumfer antagelser. Kompetanse<br />
trumfer inkompetanse. Hver<br />
gang.<br />
Skolens primæroppgaver er utdanning<br />
og danning av den oppvoksende<br />
generasjon. Da skulle det bare mangle<br />
at en ikke også ønsker forskningsresultater<br />
om hvordan elevene presterer velkommen.<br />
Den som tror han er utlært og<br />
ferdig, er ikke utlært – men ferdig.<br />
Studier å følge med på<br />
høsten <strong>2017</strong>:<br />
Resultatene fra ICCS 2016 lanseres<br />
7. november (internasjonal<br />
rapport og norsk kortrapport<br />
gjøres tilgjengelig).<br />
PISA-resultatene om samarbeid i<br />
problemløsingssituasjoner kommer<br />
21. november.<br />
PIRLS- resultatene kommer 5. desember.<br />
De vil si noe om hvordan<br />
elever på 4. og 5. trinn kan lese for<br />
å lære.<br />
Hadde vi visst dette uten internasjonale studier?<br />
TIMSS og TIMSS Advanced 2015:<br />
• Lærerens kompetanse utjevner betydningen av sosiale<br />
forskjeller (for naturfag), ikke for matematikk.<br />
• Norske lærere som underviser i naturfag eller matematikk<br />
i grunnskolen, deltar mindre i etter -og videre utdanning<br />
enn tilsvarende lærere i andre land. Særlig gjelder dette<br />
EVU med vekt på faglig innhold.<br />
• Den store vekten som legges på bruk av IKT i fag som matematikk<br />
og fysikk, savner en holdbar didaktisk begrunnelse.<br />
• Jo mer lekser som gis, jo mer øker betydningen av hjemmebakgrunn<br />
for elevenes prestasjoner.<br />
• Det er signifikante sammenhenger mellom sosioøkonomisk<br />
status (SES) og prestasjoner både på 5. og 9. trinn.<br />
• Det er ikke kjønnsforskjeller i realfag i Norge, hverken på<br />
barnetrinnene eller ungdomstrinnene.<br />
• Lærerens kompetanse, faglige og pedagogiske trygghet<br />
og undervisningskvalitet har positiv sammenheng med<br />
elevenes læring.<br />
• Norge er landet med den desidert laveste prosentandelen<br />
elever som ikke har arbeid utenom skolen.
28 aktuelt # 5<br />
Nytt realfag på Valler<br />
En lunsjprat mellom to kolleger førte til et samarbeid som har gitt et nytt realfag<br />
– programmering og modellering. På Valler videregående skole i Akershus har 60 elever<br />
valgt dette nye faget, som skal åpne for utforsking av realfagene.<br />
TEKST | Dagne Sigrid Nordli<br />
AT REALFAGSLEKTORENE Andreas<br />
Haraldsrud (29) og Per Husum (70)<br />
har tatt fagpraten mellom kolleger i<br />
storefri noen skritt videre, er vel ingen<br />
overdrivelse, i og med at lunsjpraten<br />
for tre år siden rett og slett er blitt til et<br />
flunkende nytt realfag – programmering<br />
og modellering. Nyskapningen er<br />
et 3-timers programfag på studiespesialisering<br />
skreddersydd for elever på<br />
vg2 og vg3 med matematikkfaget R1,<br />
samt med noen av fagene fysikk, kjemi<br />
og biologi i øvrige fagvalg. Bakteppet er<br />
den digitale teknologiens inntog på så<br />
å si alle samfunnsfelter de siste tiårene,<br />
også innen naturvitenskapen.<br />
YouTube-lektoren<br />
Faget er foreløpig under utprøving i et<br />
ettårig forsøk ved Valler videregående<br />
skole i Bærum i Akershus, der begge de<br />
innovative lektorene til daglig har sitt<br />
virke. Per Husum er kjent langt utenfor<br />
Vallers grenser for sine instruktive<br />
YouTube-videoer i matematikk og<br />
fysikk brukt av elever over hele landet.<br />
Nærmere sju hundre undervisningsvideoer<br />
har han produsert de siste årene.<br />
Dette skoleåret konsentrerer han seg<br />
kun om programmeringsfaget – valgt<br />
av bortimot seksti elever.<br />
Når <strong>Lektorbladet</strong> er på besøk på Valler,<br />
møter vi Husums kollega Andreas<br />
Haraldsrud i ferd med å forberede<br />
seg til dagens siste undervisningsøkt,<br />
avsatt til det nye faget. Vi rekker en<br />
liten prat på lærerværelset før 28 elever<br />
skal holdes i ånde frem til klokka er<br />
halv fire. Andreas underviser i matematikk,<br />
naturfag, kjemi og fysikk, og<br />
har også IT-emner i fagkretsen. Lærebok<br />
i det nye faget programmering og<br />
modellering ble til på rekordtid – etter<br />
at Utdanningsdirektoratet og Akershus<br />
fylkeskommune omsider hadde<br />
gitt tommel opp for forsøk i våres.<br />
– Det hjalp at jeg måtte ha en operasjon<br />
i beinet forrige skoleår, sier<br />
Haraldsrud lakonisk. Å utvikle et nytt<br />
fag er for idealister. Verken Andreas<br />
eller Per Husum har fått noen form for<br />
kompensasjon for å få et nytt fag på<br />
plass – et fag som rett og slett hadde<br />
vokst frem som et savn hos dem begge<br />
i arbeidet med de andre realfagene.<br />
– Forskningssenteret CCSE har gitt<br />
god støtte på veien, sier Haraldsrud.<br />
Aldersforskjellen<br />
Vi kan ikke dy oss for å påpeke aldersforskjellen<br />
på de to initiativtakerne til<br />
det nye faget. Hvordan har det vært for<br />
en 29 år ung lektor å samarbeide med<br />
en kollega som har nådd alderen for<br />
pensjon og vel så det?<br />
– Samarbeidet har vært svært godt,<br />
sier Andreas. Per Husum har flere tiår<br />
med klasseromserfaring innenfor realfagsundervisning,<br />
og har dessuten<br />
undervist siden datafagets spede begynnelse<br />
i valgfag den gang han underviste<br />
på en ungdomsskole. De har dessuten<br />
hatt et kollegasamarbeid i fysikk de siste<br />
årene som har ført til ideen de nå er i<br />
ferd med å prøve ut, og der programmering<br />
får en praktisk anvendelse.<br />
Åpne for utforsking<br />
– Alle realfag ved Universitetet i Oslo i<br />
dag har programmering som obligatoriske<br />
emner, sier Andreas Haraldsrud.<br />
– Et viktig formål med faget er å<br />
åpne for utforsking innenfor realfagene,<br />
forteller han videre. Det skal<br />
gjøre elevene i stand til problemløsning<br />
ved hjelp av de programmeringsverktøyene<br />
de har, og å gjøre<br />
utregninger som det ikke er mulig å<br />
løse ved å regne manuelt. Gjennom<br />
en innføring i algoritmisk tankegang<br />
– det vil si det som kreves for å løse<br />
problemer ved hjelp av programmering<br />
– gjøres elevene i stand til å bryte<br />
natur- og samfunnsvitenskapelige<br />
problemer ned i delproblemer. Til forskjell<br />
fra i de andre realfagene skaper<br />
elevene selv modellene som skal brukes<br />
til problemløsning – de skal ikke<br />
bare lære seg å bruke modeller utviklet<br />
av andre i en fjern fortid.<br />
Flest gutter<br />
På rom 21 på Valler faller elevene raskt<br />
til ro når Andreas Haraldsrud entrer<br />
klasserommet. Alle de 28 elevene i<br />
gruppa er til stede i siste økt, der ettermiddagshøstsola<br />
stråler forlokkende<br />
utenfor funkisvinduene. Tre av elevene<br />
er jenter. Litt å gå på med hensyn<br />
til kjønnsbalansen her, altså. Jentene<br />
er ellers i solid flertall på denne skolen,<br />
som har en tydelig realfagsprofil, men<br />
også en like lang tradisjon innenfor<br />
både kunst og design, språk og samfunnsfag.<br />
Mange Valler-elever ønsker
# 5 aktuelt 29<br />
Her hjelper Andreas Haraldsrud elevene Elise Medhus og Øyvind Lurås-Henriksen. I programmering og<br />
modellering kombinerer man fag. Øyvind Lurås-Henriksen (18) sier at faget gir ham en mulighet til å utforske en<br />
programmerings hobby som gir ham en bredere innsikt i fagene R2 og fysikk og hvilke problemer i disse fagene<br />
som lar seg løse digitalt. Elise Medhus (18) peker på at digital teknologi benyttes på de fleste samfunnsområder<br />
i dag, og at det å lære seg å lage programmer og å utforme digitale modeller kan gi en plattform for interessante<br />
jobbmuligheter senere..<br />
å bruke realfagene til noe kreativt,<br />
som for eksempel arkitektstudier eller<br />
sivilingeniørstudier innen industriell<br />
design.<br />
Stubbneseapen<br />
Det er gjennomgang av dagens lekse,<br />
og elevene virker å ha god greie på<br />
forskjellen mellom lister, matriser og<br />
tupler. Det nærmer seg prøve. Andreas<br />
forteller at første del av prøven blir med<br />
penn og papir, uten hjelpemidler, uten<br />
at det går sjokkbølger gjennom forsamlingen.<br />
Det skrives tall og bokstaver i<br />
klammeparenteser i lange rekker på<br />
tavla og på dataskjermen. Stemningen<br />
er rolig og fokusert, og man ler av<br />
små pussigheter i talloppstillingene<br />
som går en besøkende filolog hus<br />
forbi. Men plutselig dukker det opp en<br />
stubbneseape – selvsagt bare som et<br />
ord fra lærerens munn, men likevel! –<br />
Tenk deg at det er registrert en million<br />
arter på en øy, sier læreren. Og du vil<br />
undersøke om det forekommer stubbneseaper<br />
i den lange dyrelista. Vil du<br />
begynne å lete deg analogt gjennom<br />
lista, så vær så god, sier han med et<br />
smil. Eller du kan spørre programmet<br />
ditt om å få et eventuelt «TRUE» hvis<br />
stubbneseapen viser seg å være i lista.<br />
Du kan også gjøre forsøk i fysikk med<br />
litt andre legemer enn de vante, tunge.<br />
Hva med å skyte kule med en lett bordtennisball?<br />
Fysikkelevene i klassen er<br />
lett hoderystende til et slikt fjollete<br />
utsagn, for hva med luftmotstanden?<br />
Med programmering kan du sjekke den<br />
luftmotstanden, sier læreren. Gjøre<br />
forsøket mer virkelighetsnært.<br />
Snart kommer selveste kunnskapsministeren<br />
på besøk for å ta faget programmering<br />
og modellering i nærmere<br />
øyesyn. Kommer han før 26. november,<br />
heter han kanskje fortsatt Henrik<br />
Asheim. Han vil nok lett finne veien til<br />
klasserom R21, i tilfelle. Han gikk i sin<br />
tid også på Valler videregående!<br />
Utdanningsdirektoratet har nylig ut lyst<br />
en toårig nasjonal forsøksordning i faget<br />
programmering og modellering fra høsten<br />
2018.
30 juridisk talt #5<br />
Jussens inntog i skolen<br />
De siste 20 årene har vi sett store endringer i vedtaksfesting av<br />
tiltak og inngrep i skolen, og formalisering av saksbehandling ved<br />
karaktersetting. Elevers rettigheter og skoleeiers plikter har stått i<br />
sentrum, men hvor ble det av diskusjonen om lektorers rettigheter og<br />
arbeidstid? Hvor ble det av diskusjonen om hvorvidt det pedagogiske<br />
innholdet må vike for en juridisk tilnærming til opplæringen?<br />
Advokat<br />
Else McClimans<br />
RETTSLIGGJØRING BRUKES SOM et skjellsord i forvaltningen,<br />
men rettsliggjøringen i skolen innebærer på den annen side<br />
en rettssikkerhet for elever. Det er i dette spennet – i motsetningen<br />
mellom rettsliggjøring som plage og rettssikkerhet<br />
som et gode – at lektorene står.<br />
Store pedagogiske reformer i opplæringssektoren og<br />
omfattende endringer i skolenes læreplaner har ikke gitt<br />
tilsvarende formelle reformer på rettighetsfronten. Likevel<br />
oppfatter den enkelte lektor dagens «papirmølle» og dokumentasjonskrav<br />
som langt større enn for 20 år siden. Dette<br />
viser blant annet medlemsundersøkelsene i Lektorlaget<br />
med all tydelighet.<br />
Rammer hardere i skolen<br />
Utviklingen som har skjedd i utdanningssektoren, kan sees<br />
som en direkte parallell til utviklingen i forvaltningen for<br />
øvrig. Selv om dette er en frustrasjon også i andre deler av<br />
det offentlige tjenesteapparatet, som for eksempel i helsesektoren,<br />
rammer de økte dokumentasjonskravene skolen<br />
spesielt på grunn av lærernes arbeidstidsordning: Ettersom<br />
lærerne har en del egendisponert arbeidstid, bruker<br />
lærerne av denne tiden til å prioritere mellom ulike presserende<br />
oppgaver. Samvittighetsfulle lærere som ønsker<br />
det beste for sine elever, vil forsøke å strekke seg så langt<br />
som mulig for at elevene skal få oppfylt sin rett til opplæring.<br />
Ettersom det er vanskelig å dokumentere omfanget av<br />
denne typen arbeid, krever få lærere betalt overtid selv om<br />
stadig økende krav til dokumentasjon må løses innenfor den<br />
samme arbeidstiden. Andre steder i det offentlige resulterer<br />
det samme arbeidspresset til høye papirbunker og systemiske<br />
ventelister. Det er ikke noe vern i arbeidstidsavtalen<br />
mot stadig større krav til dokumentasjon. Det er den enkelte<br />
lærer som må dokumentere omfanget av arbeid, og eventuelt<br />
kreve overtidsbetaling. Alternativet er at den enkelte<br />
skole systematiserer lærernes tidsbruk på dokumentasjon<br />
og innarbeider dette i skolens arbeidsplaner, for å regne slikt<br />
arbeid inn i arbeidsplanfestet tid, altså<br />
«andre arbeidsoppgaver» i totidssystemet.<br />
Dette i motsetning til praksis ved<br />
mange skoler, hvor dokumentasjonskrav<br />
legges til lærernes selvstendige<br />
tid, egentiden.<br />
Læreplanen som forskrift<br />
Kunnskapsløftet ble innført høsten 2006,<br />
og i årene som fulgte ble det gjort viktige<br />
endringer i skolens innhold, organisasjon<br />
og struktur, men det var få direkte<br />
rettslige konsekvenser, idet prinsippene<br />
for opplæringen sammenfattet og utdypet<br />
bestemmelsene i opplæringslova<br />
fra 1998. Det viktigste bidraget i Kunnskapsløftet,<br />
sett fra et juridisk ståsted,<br />
var at læreplanverket fikk status som<br />
forskrift. Slik sett var Kunnskapsløftet<br />
en viktig bidragsyter til lærenes nåværende<br />
«papirmølle». Læreplanverket<br />
gir en konkret og tallfestet rettighet<br />
for elevene: Det ble et krav om at hver<br />
enkelt elev skal få oppfylt sine rettigheter<br />
til opplæring i skolen.<br />
Læreplanene beskriver hva elevene<br />
skal lære og hvordan læringsresultatet,<br />
altså prestasjonene til elevene, skal<br />
vurderes. Det blir dermed en beskrivelse<br />
av hva som skjer i skolen mellom<br />
lærer og elev, men det er laget med en<br />
språkbruk som tilfredsstiller juridiske<br />
krav. Planene for hva elevene skal lære,<br />
og informasjon til elevene om hvordan<br />
de skal vurderes, blir utformet på jussens<br />
premisser og ikke på fagenes eller
#5 juridisk talt<br />
31<br />
Lektorlagets 20-årsjubileum – hva har skjedd på<br />
rettighetsfronten de siste 20 årene? Er det pedagogiske og<br />
faglige på vikende front for det juridiske?<br />
elevenes premisser. Mange lektorers<br />
frustrasjon er derfor at pedagogiske og<br />
faglige hensyn må vike, og at arbeid i<br />
klasserommet blir innstilt på å tilfredsstille<br />
juridiske krav.<br />
Det pågående arbeidet med å fornye<br />
læreplanverket for Kunnskapsløftet i de<br />
gjennomgående fagene i videregående<br />
opplæring er det viktig å følge nøye med<br />
på. Meld. St. 28 (2015–2016) Fag – Fordypning<br />
– Forståelse, En fornyelse av<br />
Kunnskapsløftet og Stortingets Innst. 19<br />
S (2016–<strong>2017</strong>) angir målene og rammene<br />
for dette arbeidet. At læreres arbeidsvilkår<br />
også tas inn i slike vurderinger, er<br />
avgjørende for hvor gode planer det er<br />
mulig å legge for den enkelte elev.<br />
Dokumentasjonsiveren<br />
Da elevene fikk en rett til opplæring,<br />
måtte fylkeskommunen kunne dokumentere<br />
at retten var oppfylt. Det som<br />
tidligere var fagligpedagogiske dokumenter<br />
i skolen, har blitt til juridiske<br />
dokumenter som kunne brukes som<br />
dokumenter inn i en saksbehandling<br />
av elever og foreldre som vil klage. Et<br />
eksempel er IOP-skjemaene, skjemaer<br />
som av mange oppfattes som unødig<br />
tidsbruk, men som for skoleleder<br />
er fint å kunne dra frem dersom det<br />
kommer en foreldreklage. Den økte<br />
tydeliggjøringen av elevers rettigheter<br />
gjorde foreldre mer årvåkne på den<br />
opplæringen barna har krav på å få, og<br />
hva som skjer når opplæringen ikke<br />
Arbeid mot mobbing<br />
Forskriftsfestingen av læreplaner har<br />
også ført til et økt fokus på læringsmiljøet,<br />
og på barn og unges rett til et godt<br />
læringsmiljø. Selv om arbeid mot mobbing<br />
var et av fokusområdene i opplæringsloven<br />
da den ble innført, har dette<br />
arbeidet jevnlig blitt videreutviklet, nå<br />
sist gjennom det nye kapittelet i opplæringslovas<br />
kapittel 9a om elevenes<br />
skolemiljø. Dette er en slags arbeidsmiljølov<br />
for elevene kalt den nye «mobbeloven».<br />
Ingen vet hvordan den vil virke<br />
i praksis, men det at et regelverk er på<br />
plass, som følges av kompetanseheving<br />
i skolen og bedre støtte og veiledning til<br />
foreldre til barn som mobbes, kan være<br />
effektivt for å forbedre skole miljøet<br />
både for elever og lærere.<br />
I mobbesaker har man nå fjernet<br />
kravet til enkeltvedtak, for å få en rasinnfris.<br />
Mange lektorer går<br />
rundt med en iboende frykt,<br />
om enn kanskje overdrevet,<br />
for elevenes advokater.<br />
Skoleeiers svar er å fokusere<br />
på vedtaksfesting av<br />
tiltak som iverksettes, samt<br />
formalisering av eventuelle inngrep.<br />
Dette innebærer økte krav til<br />
skriftlig dokumentasjon, og skriftlig<br />
dokumentasjon tar tid. De økte kravene<br />
til dokumentasjon er nye arbeidsoppgaver<br />
som er kommet inn i arbeidstiden<br />
til den enkelte lektor – uten at det<br />
er lagt til arbeidstid til å gjøre oppgaven.<br />
Varsel om karaktersetting<br />
For mange lektorer er de nye bestemmelsene<br />
om varsling ved karaktersetting<br />
et eksempel på hvordan en juridisk<br />
fremgangsmåte har trumfet en pedagogisk<br />
fremgangsmåte de siste 20 årene.<br />
Varslingsregelen er en styrking av elevers<br />
rettigheter. På den annen side kan<br />
den også bidra til å minske ansvarliggjøringen<br />
av eleven ved at de ikke selv<br />
trenger å følge med på karaktersetting.<br />
Læreren blir her en blanding av coach<br />
og barnepike – men er det pedagogisk<br />
og psykologisk smart overfor 18- og<br />
19-åringer?<br />
Fraværsgrensen<br />
Mange lærere og lektorer så på innføringen<br />
av fraværsgrensen som en etterlengtet<br />
påminning om at elevene også<br />
har plikter i skolen. Plikt til oppmøte<br />
og plikt til å dokumentere fravær, ble<br />
likevel umiddelbart møtt med krav om<br />
varslingsrutiner og dokumentasjon for<br />
læreren – og ble dermed enda et nytt<br />
bidrag til papirmølla.
32<br />
juridisk talt #5<br />
kere saksgang. Utfordringen med dette<br />
er at en styrking av elevenes rettssikkerhet<br />
kan gå på bekostning av lærerens<br />
rettsikkerhet i saker der læreren<br />
anklages for å krenke eleven. Vi har<br />
eksempler på saker der skoleledelsen<br />
har gått altfor fort frem i saker der<br />
elever har klaget på lærer, og der det<br />
mangler dokumentasjon på tiltakene.<br />
Utdanningsdirektoratet som aktør<br />
En sentral faktor bak rettighetsutviklingen<br />
i skolen har vært oppbyggingen<br />
av Utdanningsdirektoratet fra 2004.<br />
Dette førte til en profesjonalisering av<br />
utdanningsetaten som forvaltningssektor,<br />
idet hensikten med direktoratet<br />
er å sikre oppfyllelsen av barns<br />
rettigheter til en likeverdig opplæring<br />
av høy kvalitet. Dette gjøres blant<br />
annet gjennom tilsyn med skoleeiere,<br />
men også gjennom en til tider intens<br />
rundskrivvirksomhet fra direktoratets<br />
side. Utdanningsdirektoratets fokus er<br />
elever og skoleeiere, ikke lektorer som<br />
arbeidstakere. For mange er ulempen<br />
Opplæringslova (1998) er en felles lov om grunnskolen og den videregående<br />
opplæringa, samt lærebedrifter og voksne over opplæringsalder som ikke har<br />
fullført grunnskolen. Den omfatter også hjemmeundervisningen. Den erstattet<br />
lov om grunnskolen fra 1969, lov om videregående opplæring fra 1974, lov<br />
om fagopplæring i arbeidslivet fra 1980 og lov om organisering av velferd for<br />
elever og studenter fra 1986.<br />
Opplæringslova ble vedtatt i 1998. Bortsett fra å kodifisere fire lover inn i en<br />
lov, var det ikke store innholdsmessige endringer i den nye lova, med unntak av<br />
retten til spesialundervisning, hvor nye regler for slik opplæring ble innført. En<br />
annen viktig endring var forskriftsfesting av tidsrammene for undervisningen.<br />
For lektorer ble den arbeidsrettslige stillingen endret ved at arbeidsmiljøloven<br />
regulerer stillingsvernet også for denne gruppen. Opplæring i samisk ble en<br />
individuell rettighet.<br />
ved et stadig større Utdanningsdirektorat<br />
en økende detaljstyring gjennom<br />
stadige rundskriv.<br />
Utdanningsdirektoratet driver omfat<br />
tende arbeid når det gjelder profesjons-<br />
og organisasjonsutvikling og<br />
forskning. De har også en årlig lærerundersøkelse<br />
som hovedsakelig handler<br />
om elevenes læring og trivsel på skolen,<br />
samt også noen spørsmål om organisasjons-<br />
og profesjonsutvikling. Å få inn<br />
noen direkte spørsmål som ikke bare<br />
speiler elevundersøkelsen, men som<br />
også kan si noe om læreres opplevelse<br />
av mobbing, vold, opplevd arbeidstid,<br />
dokumentasjonskrav og andre områder<br />
hvor god dokumentasjon mangler, kan<br />
være en konkret måte på generelt nivå<br />
å synliggjøre noen av lærernes behov,<br />
slik at elevene sikres nødvendig rettssikkerhet,<br />
og at lærerne sikres lønn for<br />
det arbeid de utfører.<br />
Utval skal sjå på vidaregåande<br />
Kor godt fungerer eigentleg vidaregåande opplæring i Noreg. Er strukturen god<br />
nok? Trivst elevane? Kvifor går ikkje fråfallet ned? Er elevane godt nok budd for<br />
høgare studiar? Eit utval skal sjå på dette og meir til i to år framover.<br />
EIT OFFENTLEG UTVAL skal sjå på struktur<br />
og innhald i vidaregåande opplæring,<br />
og om opplæringa er slik at<br />
elevane får den kompetansen dei treng<br />
for å delta i samfunnet. Det er eit ønske<br />
frå regjeringa at ein gjennom arbeidet<br />
i utvalet skal ha ei gjennomgripande<br />
vurdering av heile feltet.<br />
Olav Myklebust, 2. nestleiar i Norsk<br />
Lektorlag, er ein av medlemmene i<br />
utvalet og han er den einaste av dei<br />
som i dag underviser i vidaregåande<br />
skule. Leiar i utvalet, Ragnhild Lied,<br />
har også lektorbakgrunn, og elles er det<br />
ein elevrepresentant, fleire skuleleiarar<br />
og fleire forskarar i utvalet.<br />
Leiar i Norsk Lektorlag, Rita Helgesen,<br />
skal sitje i ei referansegruppe til<br />
utvalet, og partane skal på eit første orienteringsmøte<br />
24. oktober. Gruppa har<br />
fått eit stort mandat, for dei skal i løpet<br />
av to år sjå på både struktur og innhald<br />
i heile den vidaregåande opplæringa.<br />
Utvalet skal utarbeide to innstillingar.<br />
Om eitt år skal dei levere ein rapport<br />
der dei ser på korleis vidaregåande<br />
opplæring er i dag. Kva fungerer godt<br />
og kva fungerer mindre godt. Og om to<br />
år skal dei levere ei innstilling der dei<br />
foreslår endringar – innanfor dagens<br />
utgiftsrammer.<br />
– Vi i Norsk Lektorlag skal bidra<br />
inn som dei som har fersk erfaring frå<br />
undervisning i vidaregåande skule,<br />
konstaterer ho.
20-årsquiz<br />
QUIZMASTER | Tone Leborg<br />
1. I 1997 ble Norsk Lektorlag stiftet. Det var også året da en<br />
viktig internasjonal klimaavtale ble underskrevet. Hva het<br />
avtalen?<br />
2. I 1998 kom Opplæringsloven. Dette året skjedde også det<br />
såkalte «mirakelet i Marseilles». Hvilke to fotball spillere<br />
scoret i kampen der Norge vant mot Brasil i VM-sluttspillet?<br />
3. I 1999 passerte Norsk Lektorlag 300 medlemmer. Hvilken<br />
tysker vant nobelprisen i litteratur dette året?<br />
4. I 2000 ble Trond Giske kirke-, utdannings- og forskningsminister.<br />
Hvem ble kulturminister?<br />
5. I 2001 ble Norsk Lektorlag innlemmet i Akademikerne.<br />
Dagen etter at kronprinsparet giftet seg, fikk et norsk skip<br />
internasjonal oppmerksomhet for å ha plukket opp over 430<br />
flyktninger. Hva het skipet?<br />
6. I 2002 kom skolepakke 2. Dette året fikk FN to nye medlemsland<br />
fra to forskjellige kontinenter. Hvilke?<br />
7. I 2003 ble forhandlingsretten med utdanningspersonalet<br />
overført fra staten til KS. En norsk roman med et hovdyr i<br />
tittelen utgis. Hvilken?<br />
8. I 2004 ble Utdanningsdirektoratet opprettet – den gang<br />
med kontorer ved et handlesenter på Oslos østkant.<br />
Handlingen i filmen som vant Amanda for beste norske<br />
kinofilm dette året, var sentrert rundt samme handlesenter.<br />
Hva het filmen?<br />
9. I 2005 ble Øystein Djupedal kunnskapsminister. Begrepet<br />
H5N1 ble mye brukt dette året. Hva var en mer folkelig<br />
betegnelse på dette begrepet?<br />
10. I 2006 ble Læreplanene for Kunn skaps løftet innført. Da kom<br />
også plata Back to Black – hvem ga den ut?<br />
11. I 2007 ble Bård Vegard Solhjell kunnskapsminister. I USA<br />
lanseres Apples iPhone i juni. Hvor lang tid tok det før<br />
1 million telefoner ble aktivert?<br />
12. I 2008 passerte Norsk Lektorlag 2000 medlemmer. Dette<br />
året ble det innført et generelt forbud mot hydrargyrum<br />
i Norge. Hva er et mer folkelig navn på dette kjemiske<br />
grunnstoffet?<br />
13. I 2009 ble Kristin Halvorsen kunn skaps minister. 25. juni døde<br />
en av verdens største popstjerner. Hvem?<br />
14. I 2010 var Norsk Lektorlag i streik. Mange ble utsatt for<br />
det nye fenomenet «askefast», men hva het vulkanen som<br />
forårsaket dette?<br />
15. I 2011 passerte Norsk Lektorlag 3000 medlemmer og Brasil<br />
fikk sin første kvinnelige president. Hva heter hun?<br />
16. I 2012 ble kompetansekrav for undervisning vedtatt. Tidenes<br />
dyreste maleri selges på Sotherbys for 107 millioner dollar.<br />
Hvilket kunstverk?<br />
17. I 2013 ble lektortittelen reddet av Norsk Lektorlag etter<br />
at utdanningsdirektoratet forsøkte å fjerne den med<br />
et pennestrøk. Dette året markerte vi et viktig politisk<br />
hundreårsjubileum i Norge. Hvilket?<br />
18. I 2014 streiket Norsk Lektorlag mot en ny arbeidstidsavtale.<br />
Norge får en ny reklamefinansiert TV-kanal eid av Schibsted.<br />
Hva heter den?<br />
19. I 2015 kom Ludvigsen-rapporten om fremtidens skole. Hvem<br />
vant 30 km klassisk for kvinner i ski-VM i Falun dette året?<br />
20. I 2016 ble fraværsgrensa innført i videregående skole i<br />
Norge. Hillary Clinton forsøkte forgjeves å bli president i<br />
USA. Hvem var hennes visepresidentkandidat?<br />
Svar<br />
15. Dilma Rouseff<br />
16. Skrik av<br />
Edvard Munch.<br />
17. 100-årsdagen<br />
for kvinnelig<br />
stemmerett.<br />
18. VGTV<br />
19. Therese Johaug<br />
20. Tim Kaine<br />
7. Ut og stjæle hester<br />
av Per Petterson<br />
8. Buddy<br />
9. Fugleinfluensa<br />
10. Amy Winehouse<br />
11. 6 dager<br />
12. Kvikksølv<br />
13. Michael Jackson<br />
14. Eyafjallajøkull<br />
1. Kyoto<br />
2. Kjetil Rekdal,<br />
Tore Andre Flo<br />
3. Günter Grass<br />
4. Ellen Horn<br />
5. MS Tampa<br />
6. Sveits og<br />
Øst-Timor
34 generalsekretæren #5<br />
Fugl føniks – høyst flyvedyktig<br />
I år er det 20 år siden Norsk Lektorlag ble etablert. 22 november 1997<br />
gjenoppstod foreningen som en Fugl Føniks. For en som har hatt<br />
gleden av å være med på eventyret så å så siden starten, må det være<br />
lov å starte litt personlig.<br />
Generalsekretæren<br />
har ordet<br />
Otto Kristiansen<br />
Egen vei inn i Norsk Lektorlag<br />
Jeg husker godt at jeg en søndag kveld i bilen på vei hjem fra<br />
hytta hørte i en dagsnyttsending at Norsk Lektorlag var stiftet.<br />
Da hadde jeg lenge vært frustrert over mangelen på fagforeningsalternativ<br />
ved egen skole, så dette var en meget god<br />
nyhet. Allerede dagen etter klarte jeg å spore opp initiativtagerne<br />
og fikk tilsendt informasjon. Denne ble spredd til kollegene<br />
på min skole, hvorav flere viste stor interesse. Av hensyn<br />
til diverse forsikringer vi ønsket å ta med oss inn i 1998, ventet<br />
vi med å melde oss ut av det daværende Lærerforbundet til<br />
januar 1998. Vi var da 20 kollegaer som meldte oss kollektivt<br />
ut av Lærerforbundet og inn i Lektorlaget. Det vakte naturlig<br />
nok oppsikt begge steder. I Lærerforbundet førte det til at<br />
deres lokale tillitsvalgte fikk refs for medlemslekkasjen, mens<br />
det i det gjenoppståtte Lektorlaget førte til at de sentrale aktørene<br />
ble oppmerksomme på potensialet i Østfold. Siden har<br />
«samlivet» med Norsk Lektorlag vært en eneste stor opptur.<br />
Med min bakgrunn skal man vokte seg for å bli for nostalgisk.<br />
Men et 20-årsjubileum er en god anledning til å minne<br />
om hvorfor Norsk Lektorlag gjenoppstod, nettopp for å hindre<br />
at historien gjentar seg når det gjelder desavueringen av<br />
lektorenes status.<br />
Fusjonsgaloppen<br />
Det gamle Norsk Lektorlag opphørte i 1983 da NUFO (Norsk<br />
Undervisningsforbund) ble dannet. Adjunktene var da i<br />
flertall i organisasjonen, deres interesser dominerte, og<br />
de likte ikke navnet på organisasjonen. Neste fusjon var i<br />
1993, da NUFO gikk inn i Lærerforbundet sammen med flere<br />
andre lærerorganisasjoner. Det var da opprøret startet, først<br />
og fremst i miljøet på Ås vgs i Akershus. Der dannet man<br />
Universitetsutdannede læreres forening (ULF). Årsaken til<br />
opprøret var at lektorenes interesser druknet i de gjentatte<br />
fusjonene som skapte en stadig mer utvannet og lite homogen<br />
fagforening. Da Akademikerne så dagens lys 20. oktober<br />
1997, også dette som en protest mot nedprioriteringen<br />
av interessene til dem med høyest utdanning i det tidligere<br />
AF (Akademikernes Fellesorganisasjon), så man på Ås en<br />
mulighet for å bli en fullverdig fagforening ved å bli medlem<br />
av den nye hovedorganisasjonen Akademikerne.<br />
Dermed ble Norsk Lektorlag<br />
etablert 22. november samme år. At<br />
Lærerforbundet og Lærerlaget i 2001<br />
fusjonerte til det som i dag er Utdanningsforbundet,<br />
ble en ny bekreftelse<br />
på at det tidligere veivalget var riktig.<br />
Tre år i ørkenen»<br />
Veien inn i Akademikerne skulle vise<br />
seg å ta drøyt tre år; først 15. mars 2001<br />
ble Norsk Lektorlag tatt opp som medlem.<br />
Før den tid måtte vi gjennom tre<br />
rettsinstanser for å beholde retten til<br />
navnet Norsk Lektorlag. Vi ble saksøkt<br />
av det tidligere Lærerforbundet, som<br />
mente de hadde retten til navnet.<br />
Først da Høyesteretts kjæremålsutvalg<br />
avviste Lærerforbundets anke fra<br />
Lagmannsretten i januar 2001, ble det<br />
klart at navnet var vårt. Et annet utfall<br />
av rettssaken ville garantert ha ført til<br />
en annen historie for Norsk Lektorlag.<br />
Det ble tre krevende år, først og<br />
fremst fordi det var viktig å holde motet<br />
oppe i eksisterende medlemsmasse og<br />
helst vokse samtidig som medlemskapet<br />
i Akademikerne gjentatte ganger<br />
ble skjøvet ut i tid. Når ville vi bli en<br />
fullverdig fagforening med forhandlingsrett?<br />
I denne fasen var arbeidet<br />
til det første styret og ildsjelene på Ås<br />
viktig, og jeg tillater meg å trekke frem<br />
én person som en av de viktigste: Else<br />
Alvik. Hun la ned et utrettelig arbeid i<br />
denne tiden og bidro til å holde motet<br />
oppe hos de andre involverte. Hun ble<br />
da også høyst fortjent Norsk Lektorlags
# 5 generalsekretæren<br />
35<br />
første æresmedlem. Dessverre døde<br />
Else i februar i år.<br />
Gründervirksomhet<br />
Da vi åpnet kontorer i Oslo i april 2001,<br />
var vi ca. 450 medlemmer. Vi hadde én<br />
ansatt på full tid, undertegnede. I tillegg<br />
arbeidet noen av Ås-veteranene<br />
på dugnad. Vi fikk også raskt ansatt<br />
en sekretær, og etter hvert ble lederen<br />
frikjøpt 50 %. I dag har vi passert<br />
6000 medlemmer med god margin, vi<br />
er 11 ansatte og har en leder med fullt<br />
frikjøp. Utvidelsen av sekretariatet har<br />
hele tiden vært moderat og tilpasset<br />
medlemsutviklingen. Faktisk har forholdet<br />
mellom personalkostnader og<br />
øvrige driftsutgifter hele tiden har vært<br />
så å si det samme. Det har medført en<br />
ansvarlig og sunn økonomisk utvikling<br />
som har gitt overskudd hvert eneste år.<br />
Dette overskuddet har gjort det mulig<br />
å opprette et konfliktfond og et fond<br />
for juridisk bistand. Fortsatt er det<br />
slik at sentralstyret budsjetterer med<br />
overskudd for å kunne bygge fondene<br />
videre opp. Dette er på mange måter<br />
ekte gründervirksomhet til beste for<br />
lektorene.<br />
Lektorlagssjelen<br />
Et opprør koster, og det er viktig å ta vare<br />
på opprørsånden og annerledesheten<br />
etter hvert som foreningen vokser. Den<br />
generasjonen som gjenetablerte Norsk<br />
Lektorlag, er på vei ut av yrkeslivet, og<br />
medlemsmassen gjennomgår en sterk<br />
foryngelse, først og fremst på grunn av<br />
meget stor studentvekst. Denne veksten<br />
er svært gledelig, men det gjør<br />
det også nødvendig å minne et stadig<br />
økende antall nye medlemmer om at<br />
vår eksistens ikke er en selvfølge.<br />
Det som er en selvfølge, er at vi skal<br />
være en god fagforening og en god faglig<br />
forening. Det innebærer bl.a. at vi<br />
skal følge opp og reforhandle avtaler<br />
sentralt, bistå i forhandlinger, gi juridisk<br />
bistand i ansettelsesforhold, holde<br />
kurs for lokale tillitsvalgte og fremforhandle<br />
medlemsfordeler. Men det<br />
innebærer også at vi skal ivareta medlemmenes<br />
faglige interesser, særlig når<br />
det gjelder den faglige kvaliteten i skolens<br />
fag og i høyere utdanning. I den<br />
forbindelse er våre fagutvalg viktige.<br />
For å sikre god kvalitet på dem som<br />
underviser i skolen, må kvaliteten ved<br />
universiteter og høyskoler være god, og<br />
det må stilles krav til solid kompetanse.<br />
Dette vil igjen føre til økt etterspørsel<br />
etter de høyest utdannede, nemlig lektorene.<br />
Medlemsnærhet<br />
Det som ikke er like selvfølgelig for<br />
alle fagforeninger, er medlemsnærhet.<br />
Jo større en fagforening blir, jo<br />
vanskeligere vil det være å ta vare på<br />
medlems nærheten. Enda vanskeligere<br />
blir dette dersom medlemsmassen<br />
gjennom vekst (og fusjoner) blir stadig<br />
mindre homogen. Det er viktig for en<br />
fagforening å vokse, for i vår bransje<br />
betyr «kjøttvekten» mye. Norsk Lektorlags<br />
vekst siden 2001 har vært eventyrlig<br />
(fra 450 til 6 100). Vi har fått større<br />
tyngde i fagforeningsverdenen og blir<br />
i større grad lyttet til i det politiske miljøet.<br />
Men vår økte innflytelse skyldes<br />
ikke bare veksten, den skyldes også at<br />
den politikken vi har forfektet, etter<br />
hvert har fått økt støtte og blitt mer<br />
«main stream». Og ikke minst skyldes<br />
den økte innflytelsen at Norsk Lektorlag<br />
har vært en klar og tydelig stemme<br />
på vegne av lektorene. Og det har vi<br />
kunnet være fordi vi primært ivaretar<br />
lektorer – medlemsmassen er homogen.<br />
Dessuten har vi bestrebet oss på<br />
å ha korte kommunikasjonslinjer, slik<br />
at vi lett kan ta pulsen på medlemmene.<br />
I forbindelse med konflikten om<br />
arbeidstidsavtalen i 2014 var dette en<br />
viktig egenskap, en egenskap som en av<br />
våre større konkurrenter ikke i samme<br />
grad hadde.<br />
Medlemsnærhet forutsetter også<br />
dyktige tillitsvalgte på alle nivåer, men<br />
kanskje først og fremst lokalt. Jeg pleier<br />
å si at våre lokale tillitsvalgte er våre<br />
utstillingsvinduer. Det er innsatsen<br />
til disse som avgjør om medlemmene<br />
er fornøyde. Derfor er det gledelig å<br />
registrere den entusiasmen som preger<br />
vårt voksende apparat av tillitsvalgte,<br />
en entusiasme som kommer tydelig til<br />
uttrykk på de kursene vi arrangerer.<br />
Dyktige ledere<br />
Våre sentrale tillitsvalgte er også viktige,<br />
og vi har vært så heldige å ha rett leder til<br />
rett tid: Krigeren og strategen Truls Sevje<br />
i oppstartsfasen da det var nødvendig å<br />
brøyte upløyd mark, diplomaten Henning<br />
Wold da vi skulle manøvrere inn<br />
i Akademikerne og bli fullverdig fagforening,<br />
den intellektuelle brobyggeren<br />
og analytikeren Gro E. Paulsen i den<br />
viktige utviklingsfasen frem til vi ble<br />
en mellomstor fagforening, og nå Rita<br />
Helgesen, som på mange måter er en<br />
kombinasjon av disse; tøff og uredd når<br />
hun må, diplomatisk når det er påkrevd<br />
og analytisk lektor i det daglige.<br />
Fortsatt homogenitet?<br />
Hva skjer når alle blir mastere? Hva<br />
betyr det for utviklingen av Norsk<br />
Lektorlag? Klarer vi å ta vare på vårt<br />
særpreg og vår homogenitet, eller vil<br />
historien gjenta seg? Dette er et spørsmål<br />
vi ofte får, det har vært drøftet<br />
gjentatte ganger i organisasjonen.<br />
Medlemsparagrafen vår stiller<br />
krav om mastergrad, og slik sett vil<br />
alle lærere med mastergrad være<br />
medlemsberettiget. Men vi har i vårt<br />
rekrutteringsarbeid konsentrert oss<br />
om studentene ved universitetenes<br />
lektorutdanning og PPU, og særlig ved<br />
førstnevnte har medlemsveksten vært<br />
stor. Norsk Lektorlag får stadig flere<br />
studenter, hvilket lover godt for fremtiden.<br />
Dessuten verver vi aktivt blant<br />
de yrkesaktive i videregående skoler og<br />
i ungdomsskolen.<br />
Det viktigste vil likevel være å markedsføre<br />
den politikken vi står for bl.a.<br />
når det gjelder faglig kvalitet, kompetansekrav,<br />
sentrale eksamensordninger<br />
og kollektiv lokal lønnsdannelse, slik at<br />
vi på den måten tiltrekker oss de medlemmene<br />
som er enige i politikken vår.<br />
I siste instans er det medlemmene<br />
gjennom Landsmøtet som bestemmer<br />
kursen fremover, og det er mitt håp og<br />
min optimistiske tro at den utviklingen<br />
og foryngelsen organisasjonen opplever,<br />
ikke går på bekostning av det særpreget<br />
Norsk Lektorlag har hatt siden<br />
etableringen. Vi må også i fremtiden<br />
kunne «glefse» når det kreves.
36 aktuelt # 5<br />
Stort sett fornøgde lektorar<br />
Medlemmene i Norsk Lektorlag er gjennomgåande fornøgde med Norsk Lektorlag. Lektoridentiteten<br />
er den viktigaste grunnen til å vere med i Lektorlaget, særleg for studentane.<br />
TEKST | Inger Johanne Rein<br />
DET ER GANSKE imponerande tal: Over<br />
1800 har svart på undersøkinga, noko<br />
som tilseier at kvar tredje medlem i<br />
Norsk Lektorlag har tatt seg tid til å<br />
melde tilbake. Dét gir sekretariatet og<br />
styret god informasjon om korleis ein<br />
skal jobbe vidare.<br />
– Eg vil takke alle som har tatt seg<br />
tid til å svare på undersøkinga. Det er<br />
interessant å merke seg at lektoridentiteten<br />
faktisk er viktigare for studentane<br />
enn for dei yrkesaktive; 65 prosent av<br />
dei yrkesaktive oppgjer lektoridentiteten<br />
som viktig for medlemskapen, mot<br />
78 prosent av studentane. Det er også<br />
flott å sjå at fleire no nemner lønnspolitikken<br />
som ei årsak til å velje Lektorlaget,<br />
seier leiar Rita Helgesen.<br />
God oppfølging<br />
Av medlemmene som har fått juridisk<br />
bistand, meiner heile 70 % at sekretariatet<br />
gjev juridisk rådføring og bistand<br />
av høg kvalitet. Av medlemmene var<br />
38 % tilfredse med oppfølginga dei fekk<br />
sist gong dei kontakta sekretariatet,<br />
medan 43 % var svært tilfredse. 82 %<br />
meinte dei eller den dei snakka med,<br />
var sørvisinnstilte. Dei tillitsvalde svarer<br />
at kurstilbodet dei får er bra, 40 % er<br />
svært tilfredse, 42 % er tilfredse, medan<br />
14 % er nøytrale.<br />
Medlemsfordelar<br />
Over halvparten av medlemmene har<br />
brukt forsikringstilboda til Storebrand<br />
gjennom Lektorlaget, medan 30 prosent<br />
bruker bankavtalene. Dei som<br />
har valt å gå inn i desse ordningane,<br />
oppgjev at dei er godt tilfredse med<br />
kvaliteten. Nesten halvparten av dei<br />
som nyttar Danske Bank seier at dei<br />
er svært tilfredse med tilbodet, og 42<br />
prosent er tilfredse.<br />
Juridisk rådgivning og bistand 32,4 %<br />
Generell rådgivning i arbeidsforholdet<br />
<strong>Lektorbladet</strong><br />
Indetiteten som lektor<br />
Utdanningspolitikken til NLL<br />
Lønnspolitikken til NLL<br />
Kulturpolitikken til NLL<br />
En god lokal tillitsvalgt<br />
Et godt og velfungerende fylkeslag<br />
Medlemsfordelene (totalt)<br />
Annet, spesifiser her:<br />
15,5 %<br />
2,7 %<br />
28,2 %<br />
8,4 %<br />
– Sist gong vi undersøkte kor tilfredse<br />
medlemmene er med Norsk<br />
Lektorlag, var i mars 2014. Vi har fått<br />
betydeleg fleire medlemmer, og vi ser<br />
no at fleire oppgjev at medlemsfordelane<br />
er viktige, seier spesialrådgivar<br />
Wenche Bakkebråten Rasen, som har<br />
ansvar for spørjeundersøkingane i<br />
Lektorlaget.<br />
Lokale tillitsvalde<br />
Medlemmene er stort sett fornøgde<br />
med sine lokale tillitsvalde. Tre av fire<br />
er fornøgde med oppfølginga og synlegheita<br />
til den tillitsvalde på sin arbeidsplass,<br />
medan litt over halvparten er<br />
tilfredse med i kva grad dei får gjennomslag<br />
for saker på arbeidsplassen.<br />
Undersøkinga stadfester elles at det<br />
er utfordringar på dei arbeidsplassane<br />
der ein manglar lokal tillitsvald.<br />
Studentane vil ha kunnskap<br />
Nytt i årets undersøking er at veldig<br />
mange studentar har svart på undersøkinga.<br />
Lektorstudentane, som er ei<br />
av dei store nye medlemsgruppene i<br />
Norsk Lektorlag, er ivrige på å få meir<br />
30,4 %<br />
36,5 %<br />
40,1 %<br />
48,9 %<br />
48,2 %<br />
57,8 %<br />
Hvilke tilbud, fordeler<br />
eller forhold er<br />
avgjø rende for<br />
medlem skapet ditt?<br />
(Flere svar mulig)<br />
(N = 1840)<br />
kurs og informasjon om arbeidskvardagen<br />
i skulen og det såkalla praksissjokket.<br />
Dei ønskjer også informasjon<br />
om lønn, arbeidsvilkår og kontraktskriving.<br />
Det er elles interessant å sjå at tre<br />
av fire lektorstudentar ønskjer å jobbe i<br />
vidaregåande skulle etter at dei er ferdigutdanna<br />
lektorar. Berre 14 prosent<br />
ønskjer å jobbe i grunnskulen.<br />
Støttemedlemmer<br />
80 prosent av pensjonistane seier dei<br />
vil behalde medlemsskapen fordi dei<br />
vil støtte Lektorlaget trass i at dei ikkje<br />
lenger er yrkesaktive.<br />
– Ein sluttar ikkje å vere ein fagperson<br />
når ein vert pensjonist, står det i<br />
ein av kommentarane.<br />
– Det er mange kommentarar i dei<br />
opne felta, og vi les alle! seier Rita Helgesen.<br />
Vi har fått mange hyggelege og<br />
oppløftande kommentarar på jobben vi<br />
gjer, men det er også kritiske røyster.<br />
Vi tek alle tilbakemeldingane til oss, og<br />
skal jobbe vidare for å gjere flest mogeleg<br />
tilfredse med at dei har valt å vere<br />
medlem i Norsk Lektorlag, avsluttar<br />
Helgesen.
# 5 spørsmål og svar<br />
37<br />
Juridisk rådgiver: Marianne L. Pedersen, mlp@norsklektorlag.no<br />
Rådgiver: Tonje Leborg, tl@norsklektorlag.no<br />
Rådgiver: Dagne Sigrid Nordli, dsn@norsklektorlag.no<br />
Har du spørsmål til Norsk Lektorlag?<br />
Sekretariatets rådgivere svarer deg<br />
20 prosent undervisning<br />
Jeg sa i våres ja til en avdelingslederstilling<br />
ved skolen min. 20 prosent<br />
av stillingen min består imidlertid<br />
av undervisning. Dagen fylles opp av<br />
administrative oppgaver, og for- og<br />
etterarbeid er jeg som oftest nødt til å<br />
gjøre hjemme. Kan jeg skrive overtid<br />
og avspasere dette overtidsarbeidet?<br />
Rektor mener nei.<br />
SVAR: Ledere (også avdelingsledere)<br />
som har undervisningsplikt, legger<br />
denne undervisningen inn i sin ordinære<br />
arbeidstid – det vil si i en 37,5<br />
timers arbeidsuke over 45 uker. Det<br />
betyr at det skal være plass til for- og<br />
etterarbeidet i din ordinære arbeidstid,<br />
og at du ikke kan skrive timer for arbeid<br />
du gjør hjemme og kreve overtid for<br />
det. Vi vet imidlertid at det er lettere<br />
sagt enn gjort å få alle oppgaver unna<br />
innenfor normalarbeidstid, siden<br />
undervisning alltid er «ferskvare».<br />
Dagne S. Nordli<br />
20 års ansiennitet<br />
Jeg er lektor med tilleggsutdanning<br />
med 20 års ansiennitet. Jeg lurer på<br />
hvorfor ansiennitetsstigen slutter ved<br />
16 år. Finnes det ikke mulighet for å<br />
forlenge denne stigen?<br />
SVAR: Det er en interessant problemstilling<br />
du reiser. Slik dagens lønnssystem<br />
for undervisningspersonale er, stopper<br />
ansiennitetsstigen på 16 år, og man har<br />
i realiteten ingen mulighet for noe særlig<br />
lønnshopp etter dette. I praksis vil<br />
det si at man kan nå topplønn ved fylte<br />
34 år. Norsk Lektorlags lønnspolitikk<br />
legger imidlertid opp til en helt annen<br />
lønnsfastsettelse. Norsk Lektorlag<br />
ønsker et system med kollektive lokale<br />
forhandlinger, der man ikke er låst til en<br />
lønnstabell med ansiennitetsstige, men<br />
der lønnsfastsettelsen skjer lokalt. Det<br />
er slik alle andre grupper med høyere<br />
akademisk utdannelse får fastsatt lønn<br />
i kommunal sektor. Deres lønnsutvikling<br />
har vært mye høyere enn undervisningspersonalets.<br />
Dersom Norsk<br />
Lektorlag får gjennomslag for sin lønnspolitikk,<br />
vil det ikke være noe problem<br />
med en kort ansiennitetsstige, fordi det<br />
alltid vil være mulighet for lønnshopp.<br />
Tonje Leborg<br />
Mangler 20 studiepoeng<br />
Jeg har en sammensatt realfaglig<br />
utdannelse med en master i økologi,<br />
og underviser i naturfag og matematikk<br />
ved en ungdomsskole. Nå har<br />
rektor kalt meg inn og pekt på at jeg<br />
mangler 20 studiepoeng for å være<br />
formelt kvalifisert for å undervise<br />
i matematikk. Hun sier at jeg må ta<br />
videreutdanning og få de 20 studiepoengene<br />
på plass for å kunne fortsette å<br />
undervise i faget. Jeg har fått en frist<br />
som ligger noen år frem i tid. Det er jeg<br />
som er den faglige ressurspersonen på<br />
skolen i matematikkfaget, og lurer på<br />
om realkompetanse kan trumfe de nye<br />
kompetansekravene? Hvor henvender<br />
jeg meg, i tilfelle?<br />
SVAR: De nye kompetansekravene for<br />
matematikkfaget innebærer at man må<br />
ha 60 studiepoeng i faget for å være formelt<br />
kvalifisert for å undervise i faget<br />
på ungdomsskolen. Norsk Lektorlag<br />
støtter de nye kompetansekravene,<br />
selv om det innebærer at ressurspersoner<br />
som deg, med mye realkompetanse,<br />
også må tilbake på skolebenken.<br />
På den annen side er det kanskje en<br />
relativt smal sak å få dette på plass for<br />
deg, og noe som også kan være inspirerende<br />
og gi faglig stimulans? Selvsagt<br />
avhenger det av at du og skolen da får<br />
til en god avtale med utgangspunkt<br />
i statlig stipend- eller vikarordning.<br />
Hvis du tar studiene på toppen av full<br />
jobb, ligger det en økonomisk gevinst<br />
i andre enden med stipendordningen.<br />
Det er kanskje mulig å få til i ditt tilfelle,<br />
selv om det krever ekstra arbeidsinnsats<br />
fra din side? Lykke til!<br />
Dagne S. Nordli<br />
Lurer du på noe?<br />
Send inn ditt spørsmål til en av oss!
38 organisasjonsnytt # 5<br />
Akershus<br />
Fylkesleder: Ingrid Brekke<br />
Antall medlemmer: 814<br />
I AKERSHUS LEKTORLAG er det per 15.<br />
oktober <strong>2017</strong> 814 medlemmer. Litt<br />
over 500 av disse jobber i videregående<br />
skoler. 142 medlemmer jobber<br />
i grunnskolen, hvorav halvparten er<br />
ansatt på skoler i Asker og Bærum. 90<br />
av medlemmene er pensjonister.<br />
Ås er på mange måter arnestedet<br />
for gjenoppstandelsen av Norsk Lektorlag,<br />
med Else Alvik som en førende<br />
kraft. Her meldte flere lektorer seg<br />
ut av Lærerforbundet i 1994 i protest<br />
mot at lektorenes interesser druknet i<br />
store fusjoner. Det første sekretariatet<br />
til Norsk Lektorlag var på Ås før det ble<br />
flyttet inn til Oslo. Ås videregående<br />
skole er fortsatt en bastion for Norsk<br />
Lektorlag med sine nesten 30 medlemmer.<br />
Nannestad og Asker videregående<br />
skole har også store medlemsgrupper,<br />
mens Torstad ungdomsskole har flest<br />
lektorlagsmedlemmer i grunnskolen.<br />
I høst var det ellers gledelig at det<br />
ble opprettet et Lektorstudentlag ved<br />
NMBU, hvor de fleste av de 30 studentmedlemmene<br />
i Akershus Lektorlag<br />
studerer.<br />
Akershus Lektorlag har hatt en formidabel<br />
økning av medlemmer siden 2015,<br />
med en vekst på over 19 prosent.<br />
Fylkesledere<br />
Akershus Lektorlag<br />
Ingrid Brekke<br />
Tlf.: 988 82 111<br />
ingrid.brekke@gmail.com<br />
Nordland Lektorlag<br />
Åse Jektvik<br />
Tlf.: 977 12 803<br />
aasejekt@online.no<br />
Telemark Lektorlag<br />
Live Landfald Nielsen<br />
Tlf.: 920 24 639<br />
live-landfald.nielsen@t-fk.no<br />
Aust-Agder Lektorlag<br />
Mangler per d.d.<br />
Tlf.: 24 15 50 00<br />
sekretariatet@norsklektorlag.no<br />
Nord-Trøndelag Lektorlag<br />
Roar Johnsen<br />
Tlf.: 970 81 493<br />
roar.johnsen@ntfk.no<br />
Troms Lektorlag<br />
Ivar Lohne<br />
Tlf.: 416 22 627<br />
ivar.lohne@tromsfylke.no<br />
Buskerud Lektorlag<br />
Helle Christin Nyhuus<br />
Tlf.: 916 91 536<br />
helle.nyhuus@bfk.no<br />
Oppland Lektorlag<br />
Ane Kristin Rogstad<br />
Tlf.: 936 03 697<br />
ane.kristin.rogstad@oppland.org<br />
Vestfold Lektorlag<br />
Jan Fredrik Vogt<br />
Tlf.: 402 22 286<br />
janfredrikv@vfk.no<br />
Finnmark Lektorlag<br />
Tone Mauritzsen<br />
Tlf.: 922 49 889<br />
tonemaur@online.no<br />
Oslo Lektorlag<br />
Øystein Hageberg<br />
Tlf.: 911 90 396<br />
oystein.hageberg@gmail.com<br />
Vest-Agder Lektorlag<br />
Glenn Leraand<br />
Tlf.: 916 34 482<br />
glle3@vaf.no<br />
Hedmark Lektorlag<br />
Jorunn Tangen<br />
Tlf.: 976 72 890<br />
jorunn.tangen@hedmark.org<br />
Rogaland Lektorlag<br />
Olav Bjarne Håberg (fungerende)<br />
Tlf.: 951 51 521<br />
olav.bjarne.haberg@skole.rogfk.no<br />
Østfold Lektorlag<br />
Gro Joanna Morthaugen<br />
Tlf.: 918 10 195<br />
gromor@ostfoldfk.no<br />
Hordaland Lektorlag<br />
Kine Madtzog<br />
Tlf.: 971 14 890<br />
kine.madtzog@lektor.no<br />
Sogn og Fjordane Lektorlag<br />
Aud Sissel Hestenes<br />
Tlf.: 57 72 13 00<br />
aud.sissel.hestenes@sfj.no<br />
Møre og Romsdal<br />
Pål Aarsæther<br />
Tlf.: 413 95 623<br />
pal.aarsether@mrfylke.no<br />
Sør-Trøndelag Lektorlag<br />
Katrine Alterhaug<br />
Tlf.: 482 17 522<br />
katrinealterhaug@gmail.com
Administrasjon<br />
Generalsekretær<br />
Otto Kristiansen<br />
Tlf.: 24 15 50 02 (a)<br />
481 71 611 (m)<br />
otto.kristiansen@norsklektorlag.no<br />
Leder av juridisk kontor<br />
Nina Sandborg<br />
Tlf.: 24 15 50 03 (a)<br />
408 53 800 (m)<br />
nina.sandborg@norsklektorlag.no<br />
Juridisk rådgiver<br />
Marianne L. Pedersen<br />
Tlf.: 24 15 50 09 (a)<br />
918 34 335 (m)<br />
mlp@norsklektorlag.no<br />
Kommunikasjonssjef<br />
Bjørgulv Vinje Borgundvaag<br />
Tlf.: 924 22 924 (m)<br />
bb@norsklektorlag.no<br />
Rådgiver<br />
Tonje Leborg<br />
Tlf. 24 15 50 10 (a)<br />
907 45 612 (m)<br />
tonje.leborg@norsklektorlag.no<br />
Rådgiver<br />
Dagne Sigrid Nordli<br />
Tlf. 24 15 50 06<br />
990 48 144<br />
dsn@norsklektorlag.no<br />
Spesialrådgiver<br />
Wenche Bakkebråten Rasen<br />
Tlf.: 24 15 50 05 (a)<br />
980 03 535 (m)<br />
wbr@norsklektorlag.no<br />
Redaktør <strong>Lektorbladet</strong><br />
Inger Johanne Rein<br />
Tlf.: 24 15 50 04 (a)<br />
995 15 222 (m)<br />
ijr@norsklektorlag.no<br />
Organisasjonskonsulent<br />
Merethe Sigurdsen<br />
Tlf.: 24 15 50 08<br />
ms@norsklektorlag.no<br />
Sekretær<br />
Tone Arntzen<br />
Tlf. 24 15 50 00<br />
ta@norsklektorlag.no<br />
Kontoransvarlig<br />
Hanne Jørgensen<br />
Tlf.: 24 15 50 14/994 58 240<br />
hj@norsklektorlag.no<br />
Politisk leder<br />
Rita Helgesen<br />
Tlf.: 480 69 089<br />
rh@norsklektorlag.no<br />
<strong>Lektorbladet</strong><br />
Tidsskrift for fag, kultur og utdanning<br />
Adresse: MBE 326, Postboks 1<br />
Youngstorget, 0028 Oslo<br />
Besøksadresse: Torggt. 2<br />
Telefon: 24 15 50 00<br />
ISSN: 1503 – 027X<br />
Trykk: 07 Media AS – www.07.no<br />
Design og sats:<br />
Bøk Oslo AS<br />
E-post: lektorbladet@norsklektorlag.no<br />
Nettside: www.norsklektorlag.no<br />
Ansvarlig utgiver: Norsk Lektorlag<br />
ved generalsekretær Otto Kristiansen<br />
Redaksjonsråd: Otto Kristiansen,<br />
Rita Helgesen, Bjørgulv Vinje Borgundvaag<br />
Redaktør: Inger Johanne Rein,<br />
ijr@norsklektorlag.no<br />
Årsabonnement: kr 350,–<br />
Annonser: lektorbladet@norsklektorlag.no<br />
Korrektur: Hans Olaf Nøklestad<br />
Framsidebilde: Austin Thomas<br />
Materiellfrist for <strong>Lektorbladet</strong> 6–<strong>2017</strong><br />
er 20. november<br />
Redaksjonen avsluttet arbeidet med<br />
dette nummeret 23. oktober <strong>2017</strong>.<br />
Norsk Lektorlags sentralstyre | 2015–<strong>2017</strong><br />
Foran fra venstre: Tone Mauritzsen, Olav Myklebust, Rita Helgesen, Knut Hauge<br />
og Live Landfald Nielsen. Bak fra venstre: Øystein Hageberg (vara), Knut Arild Knutsen<br />
(vara), Kristin Beate Auestad og Odd Løvseth. (Vemund Venn var ikke til stede da<br />
bildet ble tatt.)<br />
Adresse: MBE 326, Postboks 1<br />
Youngstorget, 0028 Oslo<br />
Besøksadresse: Torggt. 2<br />
Telefon: 24 15 50 00<br />
www.norsklektorlag.no<br />
post@norsklektorlag.no<br />
norsklektorlag<br />
@norsklektorlag
Returadresse: Avsender:<br />
Norsk Lektorlag, RMR MBE Utposten<br />
326,<br />
Postboks 1 Youngstorget, Sjøbergveien 32<br />
0028 Oslo<br />
2066 Jessheim<br />
Hvor trykker det?<br />
Vil du skrive i <strong>Lektorbladet</strong>!<br />
Er det noe som engasjerer deg?<br />
Journalsystemet<br />
Vi tar gjerne imot innlegg.<br />
En side: Ca. 3 800 tegn med mellomrom<br />
To sider: Ca. 8 500 tegn med mellomrom<br />
Har du tips til <strong>Lektorbladet</strong>?<br />
Hva vil du lese mer om?<br />
Hva vil du at vi skal undersøke?<br />
for helsetjenesten i Norge<br />
Ta kontakt om du har spørsmål: ijr@norsklektorlag.no<br />
optimal arbeidsflyt<br />
effektivt, stabilt og pålitelig system<br />
gjennomsnittlig svartid på support er 25 sekunder<br />
brukervennlig<br />
gode tilpasningsmuligheter<br />
relasjonsskapende og trygg leverandør<br />
Kontakt oss for en<br />
uforpliktende og gratis<br />
demonstrasjon av<br />
System X!<br />
tel: 48225780<br />
mail: salg@systemx.no<br />
Kontakt oss for en<br />
uforpliktende<br />
og gratis introduksjon<br />
av System X!<br />
SALG@SYSTEMX.NO<br />
48 22 57 80<br />
www.systemx.no