meninger om museer - Norsk kulturråd
meninger om museer - Norsk kulturråd
meninger om museer - Norsk kulturråd
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
sjonene til de elevene s<strong>om</strong> aldri<br />
før hadde vært på museet, fordi<br />
jeg ville vite årsaken til at de<br />
ikke hadde vært der.<br />
Intervjuguide.–.alternativ.I<br />
- Navn og alder på informant:<br />
- Har du vært på Hvalfangstmuseet?<br />
- Når var du der?<br />
- I hvilken forbindelse var du på<br />
Hvalfangstmuseet? (Med skolen?<br />
Foreldre? Venner? På egen<br />
hånd?)<br />
- Hva husker du ved museet?<br />
- Hva likte du ikke ved museet?<br />
- Hva tror du <strong>om</strong> det å legge<br />
noen timer av historieundervisningen<br />
til museet?<br />
Intervjuguide.II<br />
Navn og alder på informant:<br />
- Har du vært på Hvalfangstmuseet?<br />
- Hva er grunnen til at du aldri<br />
har besøkt Hvalfangstmuseet?<br />
- Hva tror du at du kan oppleve<br />
på museet?<br />
- Tror du at du kan lære noe på<br />
museet? Hva tror du at du kan<br />
lære?<br />
- Hvor vil du søke informasjon<br />
<strong>om</strong> museet?<br />
- Hva tror du <strong>om</strong> det å legge<br />
noen timer av historieundervisningen<br />
til museet?<br />
Opplevelsen av en intervjuguide i<br />
praksis<br />
Inntrykket allerede etter første<br />
intervju var at deler av intervjuguiden<br />
var lite hensiktsmessig<br />
utformet. Jeg erfarte at jeg s<strong>om</strong><br />
intervjuer ble svært formell og<br />
situasjonen bar preg av å ha<br />
informanten til «avhør». Presise<br />
spørsmålsstillinger s<strong>om</strong> forventer<br />
et konkret svar fungerte<br />
dårlig på denne målgruppen.<br />
Det gikk derfor lettere da jeg<br />
fristilte meg fra intervjuguidene<br />
og begynte å samtale med elevene.<br />
Denne erfaringen sammenfaller<br />
også med Klepps<br />
teori: (…) «Ved intervju kan –<br />
og må ofte – spørsmålene<br />
varieres med tilpasninger nettopp<br />
til informantens erfaringsramme,<br />
huk<strong>om</strong>melse og motivasjon.<br />
Intervjueren kan hele<br />
tiden tilpasse sine spørsmål til<br />
informantens forutsetninger,<br />
tolkninger, psykologiske faktorer<br />
og svarformuleringer. (…)<br />
Intervjuet er å betrakte s<strong>om</strong> en<br />
k<strong>om</strong>munikasjonsprosess, hvor<br />
informanten ideelt sett får<br />
løpende respons på sine svar<br />
gjenn<strong>om</strong> intervjuerens stadige<br />
spørsmål. De fleste informanter<br />
vil føle seg usikre hvis svarene<br />
de gir, ikke får tilstrekkelig<br />
respons fra den fremmede per-<br />
sonen med båndopptaker».<br />
(Klepp, 1988, s. 33).<br />
Noen av elevene trengte<br />
ledende spørsmål for å kunne gi<br />
svar. De hadde litt vanskeligheter<br />
med å svare på refleksjonsspørsmål<br />
hvor de skulle<br />
uttrykke; «hva de kan lære»,<br />
«hva de husker best», «hva de<br />
likte og ikke likte». Dette samsvarer<br />
også med det s<strong>om</strong> Åse<br />
Enerstvedt skriver i publikasjonen<br />
«Barn, unge og museum»:<br />
»Jeg foretrekker å bruke<br />
uttrykket «samtaler» framfor<br />
«intervjuer». For at noe skal<br />
kunne fortjene betegnelsen<br />
«intervju» i forskersammenheng,<br />
kreves en spesiell, systematisk<br />
spørsmål-og-svar-form<br />
s<strong>om</strong> skal følge visse kriterier.<br />
«Samtaler» er mindre systematisk<br />
og mindre forpliktende for<br />
både intervjuer og informant.<br />
Den gir r<strong>om</strong> for å ta opp flere<br />
emner samtidig, og gjenn<strong>om</strong><br />
samtalen kan det egentlige<br />
temaet bli belyst på andre og<br />
uventede måter. Spørsmål s<strong>om</strong><br />
kan forbli ubesvart eller få<br />
uklare svar under et intervju,<br />
kan i en samtale plutselig få en<br />
oppklaring.» (Enerstvedt, 1997,<br />
s. 10).<br />
barn og unges <strong>meninger</strong> <strong>om</strong> <strong>museer</strong>