Unikum 3 – 2002 (september)
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
nummer 3 • årgang 2 • <strong>september</strong> <strong>2002</strong><br />
Sol, sommer<br />
og studiestart...<br />
Studentdemokrati • Beatkunst • Syden-studier
<strong>Unikum</strong> er ei uavhengig<br />
studentavis ved<br />
Høgskolen i Agder<br />
Serviceboks 422<br />
4604 Kristiansand<br />
Besøksadresse<br />
Gimlemoen 24<br />
Telefon: 38 14 21 95<br />
E-post: unikum@stud.hia.no<br />
Innhold<br />
4<br />
5<br />
Kvalitetsreformen er på vei<br />
<strong>–</strong> Studentar: Engasjer dykk!<br />
Ansvarlig redaktør<br />
Helle I. Andersen<br />
Redaksjon<br />
Alette Marie Eldøy<br />
Anders Bastøe<br />
Dagrun Brox<br />
Eva-Kristin Pedersen<br />
Frank Asbjørn H. Nilsen<br />
Helge J. Stautland<br />
Ingunn H. Olsson<br />
Line Brustad<br />
Mari Helland<br />
Marit Bjerke<br />
Rune Bernhus<br />
Signhild J. S. Samuelsen<br />
Svein Frøysnes<br />
Trond Kjetil Nilsen<br />
Øystein Thorsen<br />
Grafisk utforming<br />
Mari Helland<br />
Teknisk ansvarlig<br />
Svein Frøysnes<br />
Annonsesalg<br />
<strong>Unikum</strong> v/ Helle I. Andersen<br />
mobil: 922 21 846<br />
kontor: 38 14 21 95<br />
Trykk<br />
Bjorvand & Skarpodde<br />
Opplag<br />
3000<br />
<strong>Unikum</strong> er studentavisa ved<br />
Høgskolen i Agder. Den er<br />
politisk og religiøst uavhengig,<br />
og blir drevet på frivillig basis.<br />
Alt stoff mottas med takk,<br />
og vil bli vurdert.<br />
6<br />
7<br />
9<br />
11<br />
12<br />
15<br />
19<br />
21<br />
22<br />
23<br />
Overganger...<br />
<strong>–</strong> heart beat for the art beat<br />
Annerledes studiestart<br />
Norway is a special place<br />
Ex.phil på Lesbos<br />
Førsteinntrykk i ord og bilete<br />
Ikke bare bar(e)<br />
Ukultur<br />
Meninger<br />
Kalenderen<br />
Forsidefoto<br />
Mari Helland
Leder<br />
La studentene synes!<br />
Først vil jeg benytte sjansen til å ønske alle nye<br />
studenter velkommen til Høgskolen! I sommer,<br />
da jeg jobbet med spesialnummeret gikk jeg<br />
rundt på en skole som var så godt som tom for<br />
studenter, med unntak av noen få, flittige sommerskoledeltakere.<br />
De nye byggene som danner<br />
Kampus Gimlemoen fikk lov til å stå der og<br />
se pene ut: ikke én eneste ulovlig opphengt<br />
plakat, ikke et kaffekrus sto igjen på bordene<br />
utenfor kantina, kort sagt: alt så rent og ryddig<br />
ut.<br />
Ryddig <strong>–</strong> og trist. Er det en slik skole man<br />
ønsker seg i driftstjenesten, en skole hvor studentene<br />
knapt synes? Selvfølgelig skal vi holde<br />
det ordentlig rundt oss, men skal det studensosiale<br />
overleve, skal aktivitetene få utfolde seg,<br />
er man avhengig av at vi synes. Riktignok har<br />
det kommet opp en ny oppslagstavle, men<br />
plassert slik at den knapt er mer synlig enn den<br />
forrige. Prøver man å henge opp plakater med<br />
budskap som viser at skolen vår er levende,<br />
andre steder enn på disse bortgjemte plassene,<br />
blir de straks revet ned. Man skulle tro skolen<br />
har heltidsansatte som river ned alt de aktive<br />
henger opp. Unnskyldningen er at skolen<br />
ser så stygg ut, og at tapen lager merker.<br />
Dessuten er ikke tanken bak de triste murveggene<br />
at de skal lives opp med fargerike plakater,<br />
sånn fra arkitektenes side. Er skolen ment<br />
som et sted studentene skal få utfolde seg og<br />
vokse, eller er tanken at arkitektene fra<br />
Statsbygg skal bruke det til å vise seg fram? I<br />
såfall ser jeg ingen grunn til at skolen skal betale<br />
dyrt for et bygg studentene ikke får bruke.<br />
Jeg oppfordrer alle studentsosialaktiviteter til sivil<br />
ulydighet hva plakatopphenging angår, helt<br />
til vi får oppslagstavler der studentene ser dem!<br />
Høgskoledirektøren fortjener ros i dag. Som<br />
kjent bygges det studentersamfunn på<br />
Gimlemoen, og skolen har bevilget penger til<br />
dette. Da det viste seg at et helt nytt ventilasjonsanlegg<br />
ble nødvendig i disse lokalene, bevilget<br />
han 1,2 millioner kroner ekstra til byggeprosjektet,<br />
slik at man kan bygge videre slik<br />
man først hadde planlagt, uten å kutte ned på<br />
andre ting. I Grimstad gir man også studentene<br />
mere plass å boltre seg på. Så vidt jeg vet,<br />
gjenstår det bare formaliteter før de får hele<br />
Vinkelbygget til underutvalgene der. Dette vitner<br />
om at Høgskolen er positiv til å skape et<br />
godt miljø på skolen,<br />
også sosialt sett.<br />
Til slutt vil jeg bare ønske<br />
dere alle et godt studieår,<br />
nyt sommeren så<br />
lenge den varer, lesesalen<br />
går ikke sin vei...<br />
Fem av dei åtte beste energistudentane i Agder, som har fått stipend på 20.000<br />
kroner. Frå venstre: Lars Haugland, Trond Usterud, Rebekka Åsa Thopmasson,<br />
Trond Arild Reiersølmoen, Pål Henning Høgstad Thorstensen.<br />
Fekk 160.000 i stipend<br />
Åtte energistudentar i<br />
Grimstad fekk 20.000<br />
kroner kvar ved semesterstart.<br />
Det er stipend<br />
frå Agder Energi og<br />
Elkem Research.<br />
Utdelinga skjedde på opningsmarkeringa,<br />
foran 700 medstudentar.<br />
<strong>–</strong> Eg har ikkje avgjort kva jeg<br />
skal bruka pengane til, men ein del<br />
går nok til å fiksa på bilen. Kanskje<br />
blir det råd til ei reise òg, vi får sjå<br />
etter kvart, seier Pål Henning<br />
Høgstad Thorstensen til Ukenytt.<br />
Han går no tredje året på<br />
Høgskolen sitt studium i Energi og<br />
økonomi i Grimstad.<br />
Tre av dei andre stipendvinnarane<br />
går på same studium som<br />
Thorstensen, medan fire studerer<br />
Energiteknikk. Til saman fekk dei<br />
160.000 kroner, og alle tykte det<br />
var ein god start på studieåret.<br />
Det er andre året stipenda frå<br />
Agder Energi og Elkem Research<br />
vert delte ut. Dei går til dei beste<br />
studentane på kvart årskull frå og<br />
med opptaket i 2000, og det er ingen<br />
restriksjonar på kva pengane<br />
vert nytta til.<br />
<strong>–</strong> I utgangspunktet er dei tenkt til<br />
å dekka heile eller delar av studentane<br />
sine vanlege utgifter i løpet av<br />
studieåret, seier informasjonssjef<br />
Ragna Marie Henden i Agder<br />
Energi. Saman med Harald Vigebo<br />
i Elkem stod ho for utdelinga på opningsdagen<br />
i Grimstad.<br />
Målet med stipendordninga er å<br />
fremja rekruttering av studentar til<br />
høgskulen sine studier i energiteknikk<br />
og energiøkonomi.<br />
Dei åtte studentane som mottok<br />
20.000 kroner kvar, er:<br />
Trond Arild Reiersølmoen, 1. år<br />
Energiteknikk<br />
Lars Haugland, 1. år Energi og<br />
økonomi<br />
Asgeir Grøm Sæle, 2. år<br />
Energiteknikk<br />
Trond Usterud, 2. år Energiteknikk<br />
Anita Myromslien, 2. år<br />
Energiteknikk<br />
Vidar Særsten, 2. år Energi og økonomi<br />
Rebekka Åsa Thomasson, 2. år<br />
Energi og økonomi<br />
Pål Henning Høgstad Thorstensen,<br />
2. år Energi og økonomi.<br />
Agder universitetet<br />
Universitetet på Sørlandet skal<br />
heite Agder universitetet.<br />
Spørsmålet om kva namn HiA<br />
skal ha når skulen endrar status<br />
til universitet, vart flittig diskutert i<br />
vår. Dei fleste forslaga i namnedebatten<br />
har vore knytte til<br />
«Agder» eller «Nils Henrik Abel».<br />
I møte 19. juni gjekk<br />
Høgskolestyret inn for at det nye<br />
namnet bør vere Agder universitetet.<br />
Vedtaket inneber at høgskulen<br />
no vil nytta Agder universitetet<br />
aktivt i si merkevarebygging,<br />
både mot framtidige studentar og<br />
omverda.<br />
HiA har som mål å søkje om<br />
universitetsstatus innan 2005. Då<br />
må skulen òg søkje om lov til å<br />
nytte det nye namnet. Dette skal<br />
avgjerast av Kongen, som i praksis<br />
vil seia departementet.<br />
Tekst: Mari Helland • Foto: Jan Arve Olsen<br />
September <strong>2002</strong><br />
<strong>Unikum</strong><br />
3
Kvalitetsreformen er på vei<br />
Kvalitetsreformen vil<br />
føre til radikale endringer<br />
i høyere utdanning. Neste<br />
år skal alt være på plass!<br />
Tekst: Helle I. Andersen • Foto: Svein Frøysnes<br />
September <strong>2002</strong><br />
Ved Høgskolen i Agder vil reformen<br />
tre i kraft for fullt neste studieår,<br />
men studentene vil likevel merke forandringer<br />
allerede i år.<br />
Karen Lise Knudsen arbeider med<br />
Kvalitetsreformen på HiA. Hun har<br />
mange tanker og god kunnskap om<br />
reformen.<br />
<strong>–</strong> Målet er å øke studiekvaliteten,<br />
og få kortere studietid. Det blir billigere,<br />
både for staten og for studentene,<br />
sier Knudsen.<br />
Det nye systemet skal kreve mer,<br />
både av studenter og lærere.<br />
<strong>–</strong> Studentene skal jobbe jevnere og<br />
mer, og lærerne må komme med flere<br />
tilbakemeldinger til den enkelte student.<br />
Karakterene skal settes ut fra<br />
hva studenten har prestert i løpet av<br />
hele året, ikke bare på eksamen. Slik<br />
skal man unngå ”skippertaksstudenten”,<br />
forklarer Knudsen.<br />
Reformen skal gi studentene flere<br />
rettigheter enn tidligere, særlig i forhold<br />
til hva de kan kreve av oppfølging<br />
fra lærernes side. Det er også et<br />
poeng at studentene skal bli mer bevisste<br />
på sine rettigheter.<br />
<strong>–</strong> Høgskolen plikter å følge opp<br />
hver enkelt, slik at de skal få en best<br />
mulig faglig utvikling, forteller reformarbeideren.<br />
Blant andre nye rettigheter, er retten<br />
til å ta deler av utdanningen sin i<br />
utlandet, minimum ett semester.<br />
Må tenke kreativt<br />
I arbeidet med de nye bachelorgradene,<br />
skal man finne fagkombinasjoner<br />
som er rettet mot yrkeslivet.<br />
<strong>–</strong> Det er viktig at man løsriver seg<br />
fra tradisjonell tankegang, sier<br />
Knudsen.<br />
Arbeidsgruppen hun sitter i, får stadig<br />
nye forslag til bachelorgrader fra<br />
avdelingene ved HiA.<br />
<strong>–</strong> Reformen byr på mange spennende<br />
nye måter å tenke på, og ressursene<br />
ved HiA er gode nok til å sette<br />
sammen løp som er både spennende<br />
og matnyttige, tror Knudsen.<br />
Studentene kan sy sammen sin<br />
egen bachelorgrad, men da må man<br />
vise at en har en tanke og plan bak<br />
valgene sine. Høgskolen skal godkjenne<br />
disse studiene på forhånd.<br />
Forsøkskaniner<br />
Innføringen av kvalitetsreformen vil<br />
sette sitt preg på årets studier.<br />
<strong>–</strong> I tillegg til at de nye gradene blir<br />
Forsknings- og utdanningsminister Kristin Clemet står bak kvalitetsreformen.<br />
innført for nye studenter, vil årets kull<br />
trolig bli ”forsøkskaniner” på en del<br />
områder. Mange lærere vil nok benytte<br />
seg av dette året til å prøve ut nye<br />
undervisningsmetoder, sier Knudsen.<br />
Hva er kvalitetsreformen?<br />
Bokstavkarakterer<br />
Med reformen følge også et nytt<br />
karaktersystem, der man får bokstavkarakterer<br />
(A-E). Intensjonen er at karaktersystemet<br />
skal få en felles bruk,<br />
slik at karaktergiving blir mindre fagavhengig<br />
enn før. I tillegg er systemet<br />
et ledd i internasjonaliseringen av<br />
norsk høyere utdanning.<br />
<strong>–</strong> Tidligere har karakterskalaen blitt<br />
brukt svært forskjellig av ulike læringsinstitusjoner<br />
og ulike fagområder. Med<br />
bokstavkarakterer skal det være mulig<br />
å oppnå beste karakter A, på alle typer<br />
studier, selv om den skal henge<br />
høyt. I tillegg får man kun hele karakterer.<br />
Dermed blir skalen mye mindre<br />
finmasket, sier Knudsen.<br />
Den kontinuerlige evalueringen<br />
gjør at man må regne med obligatoriske<br />
innleveringsoppgaver, gruppeoppgaver<br />
og lignende i løpet av året på<br />
de fleste studier. Disse vil telle inn på<br />
den endelige karakteren.<br />
Fremtiden<br />
Studenter som er midt i studieløpet,<br />
skal få fullføre den graden de har<br />
begynt på, innen rimelig tid. For<br />
cand.mag er grensen 2005, mens hovedfag<br />
får man fullføre til og med<br />
2007.<br />
Den nye karaktersettingen vil gjelde<br />
for alle fra og med høsten 2003.<br />
Ingen karakterer blir konvertert, men<br />
man får vitnemål med både tall- og<br />
bokstavkarakterer.<br />
§ Nye grader: Bachelor (3år) og Master (2-årig påbygning)<br />
§ Nytt karaktersystem: A-E er bestått, F er stryk<br />
§ Nye evalueringsmetoder: Arbeid i løpet av året teller.<br />
§ Ekstern sensor vil benyttes på andre måter enn nå.<br />
§ Studieåret utvides, og heltidsstudenten skal tilbake.<br />
§ Lånekassen setter opp stipendandelen for de som består eksamen<br />
ved hjelp av et konverteringsstipend.<br />
4<br />
<strong>Unikum</strong>
Leiar Karoline Slettebø i Studentorganisasjonen:<br />
<strong>–</strong> Studentar: Engasjer dykk!<br />
Karoline Slettebø skulle<br />
ønskje fleire ville stille<br />
til val til styrer og<br />
Studentparlamentet ved<br />
HiA. <strong>–</strong> Studentane har<br />
betre sjansar til å påverka<br />
enn dei trur, seier ho.<br />
I løpet av haustsemesteret skal det<br />
gjennomførast val til<br />
Studentparlamentet og dei ulike avdelings-<br />
og instituttstyra ved Høgskolen i<br />
Agder. Valoppslutnaden dei siste åra<br />
har vore dårleg. Særs dårleg. Ved enkelte<br />
avdelingar har deltakinga vore<br />
nede i éin prosent.<br />
Dette omfattar både det å stilla til<br />
val, å røysta og ikkje minst å bruka<br />
styrer og parlament.<br />
<strong>–</strong> Eg trur den låge deltakinga kjem<br />
av at studentane er dårleg informerte.<br />
Dei veit ikkje kor mykje akkurat deira<br />
røyst har å seia for å få ein betre kvardag<br />
på HiA, seier Slettebø.<br />
<strong>–</strong> Sjansen for å endra noko er mykje<br />
større viss ein vender seg til eit<br />
styre der det sit studentar enn dersom<br />
ein prøver å ordna opp på eiga hand,<br />
meiner ho.<br />
Pålagt ved lov<br />
Høgskolen i Agder er, på line med<br />
andre høgskular i landet, pålagt å ha<br />
så og så mange studentar i dei ulike<br />
styra på institusjonen.<br />
<strong>–</strong> HiA har eit Studentparlament.<br />
Her sit 16 studentar. Dei same studentane<br />
sit i avdelingsstyra på avdelinga<br />
si, til dømes Avdeling for økonomi<br />
og samfunnsfag, opplyser<br />
Slettebø.<br />
Det sit òg studentar i styra på nivået<br />
under avdelingane; dei ulike institutta.<br />
Desse kan vera dei same som<br />
sit i avdelingsstyra.<br />
Studentar som ynskjer å stilla til<br />
val, vender seg til den ansvarlege på<br />
si avdeling, eller kontaktar<br />
Studentorganisasjonen i Agder (STA).<br />
Per i dag er det regelen «har du lyst<br />
får du lov» som gjeld, på grunn av så<br />
laber interesse.<br />
<strong>–</strong> Studentparlamentet tek opp aktuelle<br />
saker frå avdelingane og røystar<br />
over dei. I tillegg er det dei som vel representantar<br />
til andre organ ved høgskulen,<br />
til dømes høgskulestyret og<br />
høgskulerådet. Desse studentane er<br />
på førehand intervjua og vurderte av<br />
STA, forklarer studentorganisasjonsleiaren.<br />
Parlamentsvalet er vanlegvis i slutten<br />
av oktober. Slettebø varslar at<br />
Her skal studentane representerast:<br />
* Avdelingsstyra <strong>–</strong> 8 styre med to studentar i kvart<br />
* Studentparlamentet <strong>–</strong> sett saman av studentrepresentantane i avdelingsstyra,<br />
totalt 16 studentar.<br />
Studentparlamentet vel representantar til ei rekkje styre og organ, blant<br />
andre:<br />
Styret for Høgskolen i Agder: (2 studentar), Høgskolerådet: (4 studentar),<br />
Bibliotekstyret, Styret for Sørbok, Skikkethetsnemnda,<br />
Studentorganisasjonen (STA).<br />
Leiar i Studentorganisasjonen i Agder, Karoline Slettebø, etterlyser eit større studentpolitisk<br />
engasjement på HiA.<br />
STA kjem til å vera aktive med vervekampanje<br />
i førekant. Ho understreker<br />
at det å stilla til val er ein hundre prosent<br />
frivillig sak.<br />
Prestisje<br />
Etter Karoline Slettebø si oppfatting,<br />
er høgskulestyret det gjevaste<br />
styret å sitja i. Her skal det inn to studentar.<br />
Desse tek avgjerdsler saman<br />
med toppane ved høgskulen, blant<br />
andre rektor Ernst Håkon Jahr, og tre<br />
eksterne representantar oppnemnt av<br />
Departementet. Studentane sit der eitt<br />
år.<br />
<strong>–</strong> Å sitja i det øvste styret for<br />
Høgskolen i Agder er ei svært ansvarsfull<br />
oppgåve. Men eg trur det er<br />
veldig lærerikt <strong>–</strong> ein gjer seg mange<br />
nyttige erfaringar. Ein treng ikkje vera<br />
redd for å ikkje ha peiling på kva ein<br />
røystar over, for dei som sit der får ein<br />
personleg kontakt dei kan rådføra seg<br />
med. Dessutan; å ha på CV’en at du<br />
har vore medlem av høgskulestyret<br />
ser bra ut. Det er noko framtidige arbeidsgjevarar<br />
legg merke til, avsluttar<br />
Karoline Slettebø.<br />
Tekst og foto: Helge J. Stautland<br />
September <strong>2002</strong><br />
<strong>Unikum</strong><br />
5
Overganger...<br />
<strong>–</strong> studentpresten har ordet<br />
Katten vår ble mor for første<br />
gang i mai. Litt av en overgang!<br />
Selv har jeg vært erklært ”hundemenneske”<br />
i alle år. Derfor har familiens labrador<br />
stått mitt hjerte mye nærmere, enn husets<br />
katt. Men jeg må innrømme at jeg har<br />
fått en ny fasinasjon for katter. Sofie, som<br />
pus heter, har vært så flink! Hun taklet fødselen<br />
og morsrollen fortreffelig. Og hennes<br />
pedagogiske virksomhet overfor sine to viltre<br />
små i løpet av sommeren har vært eksemplarisk.<br />
Men nå er det slutt.<br />
Tiden var moden for kattungene til å<br />
flytte hjemmenifra. De har fått nye tilværelser<br />
som gårdskatter <strong>–</strong> og har trolig spennende<br />
opplevelser og oppdagelser hver<br />
dag.<br />
Jeg grudde meg virkelig til adskillelsen,<br />
på vegne av kattemor. Det var ikke noe<br />
vanskelig å identifisere seg med henne.<br />
Denne overgangen måtte da virkelig smerte!?<br />
Ja, hun ble litt urolig da hun oppdaget at<br />
de var borte.<br />
Hun lette litt. Mjauet. Kom fortsatt inn<br />
med en mus som hun ville overlate til ungenes<br />
opplæring i jakt…<br />
Men nå har hun falt til ro, og det ser ut<br />
som hun vet å sette pris på å ha gjenvunnet<br />
sin frihet.<br />
Dette får være nok om overganger i et<br />
katteliv.<br />
Men det finnes mange slags overganger.<br />
Ikke minst i et menneskelig.<br />
Noen er ubetinget gode. Andre er kanskje<br />
litt mer spennende enn det man tror<br />
man kan takle.<br />
Noen er triste og vanskelige. Likevel, i<br />
en overgangsfase finnes det som regel<br />
uante muligheter.<br />
Èn overgang er å bli student for første<br />
gang. Eller det kan være å bytte studiested.<br />
Forlate familie, venner og nettverk.<br />
Alt dette er ofte både spennende og<br />
lystbetont. Uante muligheter ligger der med<br />
hensyn til nye vennskap og miljø. Men det<br />
kan også være krevende.<br />
Noen går høsten i møte med så mange<br />
forandringer og nye begynnelser at det blir<br />
litt for mye av det gode. Det er ikke alle<br />
oppbrudd som er enkle.<br />
Det er ikke alltid man begynner på noe<br />
nytt med haugevis av entusiasme og pågangsmot.<br />
Det kan være litt av en overgang<br />
å starte på nye studier. Du kan kanskje<br />
finne et nytt sted å bo.<br />
Du skal bli kjent med nye mennesker.<br />
Du skal oppsøke nye sammenhenger. Ei<br />
student som var i ferd med å flytte til et nytt<br />
studiested sa engang til meg: ”Jeg gleder<br />
meg. Men jeg vet det blir slitsomt også. Nå<br />
må jeg jo nærmest gå rundt å smile og virke<br />
utadvendt konstant i noen uker for å<br />
markedsføre meg selv! ” Det er sannelig<br />
ikke greit ”å skulle markedsføre seg selv”<br />
til enhver tid. Hvem orker det?<br />
Kanskje det er litt lurt da å si til seg selv<br />
at du på ingen måte er alene om den følelsen.<br />
Alle har en sårbarhet. Vi har bare ulike<br />
beskyttelsesstrategier. Et smil kan være en<br />
invitasjon og en døråpner- noen ganger er<br />
det kanskje også en beskyttelsesmaske?<br />
Kanskje er det greit å tenke litt på det,<br />
når alle andre virker så veldig veltilpassede<br />
og i vinden?<br />
Det kan ta tid å bygge nye, gode, trygge<br />
relasjoner. Men sats på det! By litt på deg<br />
selv.<br />
Men få ikke panikk om ting tar litt tid. Du<br />
er ikke alene om den følelsen heller.<br />
<strong>–</strong> Som regel er det en overgang.<br />
Hilde M. Nordhagen<br />
Studentprest v. HIA<br />
Noen ganger kan det også være godt å<br />
snakke med noen som er litt utenfor ens<br />
daglige omgangskrets og som har taushetsplikt.<br />
Det er blant annet derfor studentpresttjenesten<br />
er her. Velkommen til å ta<br />
kontakt.<br />
ANNONSE<br />
HIPPO
Wenneslandsamlinga<br />
<strong>–</strong> heart beat for the art beat<br />
Har du lagt merke til den<br />
spesielle kunsten som<br />
heng på Kampus<br />
Gimlemoen?<br />
HiA og Kristiansand Katedralskole<br />
har tilsaman den største samlinga av<br />
Beat-kunst i verda. Dette er samlinga<br />
som kunne ha vore San Fransiscos<br />
største turistmagnet, men som dei ikkje<br />
ville ha <strong>–</strong> før det var for seint!<br />
Legen Reidar Wennesland (1908 <strong>–</strong><br />
1985) vart født i Kristiansand, men<br />
levde storparten av livet sitt i San<br />
Fransisco. Han vart kunstinteressert<br />
alt i gymnastida, og då han slo seg<br />
ned i San Fransisco i 1947, kom han i<br />
kontakt med kunstmiljøet i byen, beatnikarane.<br />
San Francisco var arnestad for<br />
beat-rørsla før hippiane sette preg på<br />
byen. Beat-diktarane og biletkunstnarane<br />
var dei første som tok til orde<br />
mot materialismen og åndsfattigdommen<br />
i USA i etterkrigsåra. Dei protesterte<br />
mot kappvæpninga, atomprøvesprengingene,<br />
hykleri i det amerikanske<br />
samfunnet og senator Mc<br />
Carthys hekseprosessar mot kommunistane.<br />
Klengenamnet beatnik fekk<br />
dei av journalisten Herb Caen då<br />
Sovjet skaut opp den første satellitten,<br />
Sputnik.<br />
Søppel i kunst<br />
Mange av beat-kunstnarane levde<br />
eit hardt liv med ulike stimulansar og<br />
mange døydde unge. Dei var fattige<br />
og hadde i mange tilfelle ikkje råd til å<br />
kjøpe fargar og anna materiell, men<br />
dei eksperimenterte friskt: raska med<br />
seg papir som skulle makulerast frå<br />
trykkeria i byen, brukte skrot og søppel<br />
i arbeida sine og vatna ut målinga.<br />
Dei fattige beat-kunstnarane var<br />
pasientar hos doktor Reidar<br />
Wennesland, og nokre av dei fattige<br />
kunstnarane budde hos han i periodar.<br />
Wennesland tok gjerne imot<br />
kunst som betaling, både for medisinsk<br />
hjelp o som husleige. Dessutan<br />
kjøpte han det han lika, og det hauga<br />
seg opp med kunst som det var lite interesse<br />
for i samtida.<br />
Stor gåve<br />
På 1970-talet gav Wennesland bort<br />
store delar av samlinga si til Agder<br />
Distrikshøgskole (no HiA) og<br />
Kristiansand Katedralskole. Tilbodet<br />
gjekk visstnok først til San Fransico<br />
by, som ikkje var interesserte, truleg<br />
fordi dei såg på samlinga som verdilaus.<br />
Det blir sagt at Reidar<br />
Wennesland heller ville ha<br />
samlinga si på skuleveggar<br />
der ungdom kunne få sjå ho,<br />
enn at kunsten støva ned på<br />
galleri.<br />
Fleire i San Fransisco har sagt at<br />
om byen hadde teke imot det dei i si<br />
tid såg på som verdilaus kunst, hadde<br />
Wennesland-samlinga truleg vore ein<br />
av dei største turist-attraksjonane i<br />
byen. No kan dei berre angre...<br />
Mykje å sjå<br />
HIA sin del av samlinga er plassert<br />
rundt om på Kampus Gimlemoen.<br />
Kunsten, som er bilete og skulpturar,<br />
er absolutt verdt ein kikk! Skulle behovet<br />
for å gjere noko anna enn å sitja<br />
på lesesalen bli stort (eller berre litt<br />
stort, kanskje?), anbefaler <strong>Unikum</strong> ei<br />
lita runde for å sjå samlinga som vekkjer<br />
glede, undring og kanskje litt sinne<br />
i nokon og einkvar!<br />
Tekst: Signhild Stave Samuelsen • Foto: Anders Bastøe<br />
Vil du lesa meir om samlinga?<br />
Sjekk ut<br />
www.wenneslandsamlingen.com/<br />
www.dagogtid.no/arkiv/1998/17/bo<br />
km2<br />
www.dagsavisen.no/kultur/kunst/20<br />
02/06/662926.shtml<br />
September <strong>2002</strong><br />
<strong>Unikum</strong><br />
7
ANNONSE<br />
NEXTGENTEL
Studieturen før skolestart<br />
ble kanskje den beste<br />
uken i hele sommerferien.<br />
Nesten 70 nye venner,<br />
vår første klassefest og<br />
herlige skjærgårdsopplevelser.<br />
Skyfri himmel, 20 grader i vannet,<br />
bading, seiling og beachvolley er stikkord<br />
for mange studenters ferie. For<br />
grunnfagsstudentene på idrett passer<br />
disse ordene også på årets første studietur,<br />
til Haraldvigen leirskole.<br />
En uke før ordinær studiestart, var<br />
det oppmøte på<br />
Kongshavn brygge.<br />
Værprofetene<br />
spådde slutten på<br />
sommeren, så<br />
det virket lite fristende<br />
å tilbringe<br />
en uke ved havet<br />
i regnvær, før alle<br />
andre skulle begynne<br />
på skolen.<br />
Turen markerte<br />
starten på vårt<br />
studium og inneholdt<br />
mange av<br />
de samme elementene som resten av<br />
studentene fikk på Kampus; studieinformasjon,<br />
bli-kjent-aktiviteter, opprop<br />
og mye mer. Men vår tur var annerledes,<br />
og bedre.<br />
Skilte oss ut<br />
Nedlessede idrettsstudenter skilte<br />
seg ut på rutebussen til bryggen. Vi<br />
samlet oss og pratet om forventninger.<br />
Fra Kongshavn brygge gikk turen ut til<br />
En seiler skal sitte på kne, trimme seil, snu mot vinden, men aller mest nyte skjærgården.<br />
Annerledes studiestart<br />
Haraldvigen leirskole. Leirskolen er<br />
meget ettertraktet og er fullbooket<br />
mange år fremover (hvis det er ønsker<br />
om spesielle uker, kan det<br />
være fullt frem til 2009!). Vel fremme<br />
på leireskolen lå forholdene<br />
endelig godt til rette for at vi skulle<br />
bli kjent med hverandre.<br />
Hei igjen<br />
Som det seg hør og bør når<br />
idrettsutøvere samles var det stor<br />
aktivitet på volleyballbanen og heftig<br />
diskusjon rundt fotball. Dessuten ble<br />
det mye ”Hva heter du?”, ”Hvor kommer<br />
du fra?”, ”Hvilken idrett driver du<br />
med?”, ”Hva var det du het igjen?”.<br />
Men etter å ha hilst på 50-60 stykker,<br />
og sikkert<br />
hilst på mange<br />
flere ganger,<br />
ble vi bedre og<br />
bedre kjent, og<br />
andre egenskaper<br />
og kvaliteter<br />
kom<br />
frem. For eksempel<br />
gitarspilling,<br />
sang<br />
og volleyballferdigheter.<br />
Studiestart<br />
inneholder også vanligvis en klassefest<br />
eller tre, og siden det var flere lokalkjente<br />
på turen, ble det kjøpt inn øl<br />
og det som verre var, slik at vår(e) første<br />
klassefest(er) var et faktum.<br />
Det ble mange volleyballkamper i løpet av uka.<br />
En kjølig overnattingstur.<br />
Spis opp maten<br />
Turen er også et kurs fra pensum,<br />
og passer fint for lærere som sikkert<br />
skal ta med seg klasser på leirskole.<br />
For å gi oss et innblikk i dette ble vi<br />
satt inn i situasjonen til elever på leirskolen:<br />
”Det er bedre å ta til seg mat<br />
flere ganger, for jeg hater å kaste<br />
mat”.”Og til dessert i dag har vi et eple<br />
til hver. For de som bare vil ha et<br />
halvt, kan vi dele det for dere”. ”Jeg<br />
sier det igjen; ikke ta til dere mer mat<br />
enn dere orker å spise”. Dette ble litt<br />
komisk etter hvert, men det er sikkert<br />
uvant å forholde seg til høgskolestudenter<br />
når de har 6.<strong>–</strong>7. klassinger de<br />
51 andre ukene i året…<br />
Det var likevel denne leirskolerammen<br />
som gjorde denne turen til det<br />
den var; for på en leirskole er det to<br />
økter hver dag og denne turen var<br />
ikke noe unntak; seiling, kano, kajakk,<br />
tur med motorbåt, livredning med innlagt<br />
svømmetur +++.<br />
De dårlige værmeldingene ble gjort<br />
til skamme og turen ble en virkelig<br />
minneverdig ferie med solbrente neser<br />
(og ansikt, armer og bein) og nye venner.<br />
Vellykket kameratredning<br />
<strong>Unikum</strong> Tekst: Øystein Thorsen • Foto: Privat<br />
September <strong>2002</strong><br />
9
ANNONSE<br />
NSB
Valentina Colò (22) from Italy, Abbas Momin (23) from the USA, Ingrid Cavé (22), Jof Loff (26) and Chloe Moei (20) from France.<br />
Norway is a special place<br />
Agder College is technologically<br />
savvy and<br />
Norwegians are attractive.<br />
But they don’t pick<br />
up their trash. The international<br />
students at HIA<br />
like the new campus at<br />
Gimlemoen and are excited<br />
to start their semester<br />
abroad.<br />
Abbas Momin (23) from Kennesaw,<br />
Georgia, USA, Valentina Coló (22)<br />
from Bologna, Italy and Ingrid Cavé<br />
(22) from Saumur, France are three<br />
out of a total of 110 students from 21<br />
countries around the world that attend<br />
classes at Agder College this semester.<br />
<strong>–</strong> Why did you apply for Agder<br />
College?<br />
Valentina: It was a great opportunity.<br />
I couldn’t miss it. Norway is a different<br />
country. In Italy we don’t have a<br />
campus, it’s spread out around the<br />
whole city.<br />
Ingrid: I was planning to go to<br />
Canada, but they didn’t have the classes<br />
I needed. Norway is a special place,<br />
so I chose Norway.<br />
Abbas: Everybody goes to Spain,<br />
France or Germany. I wanted something<br />
different. Everything fell into place<br />
and I think it was destiny that I<br />
came to Norway.<br />
<strong>–</strong> What’s your first impression of<br />
the college?<br />
Ingrid: It’s very beautiful, very good.<br />
Abbas: It’s very technologically savvy.<br />
They have computers with Internet<br />
all over.<br />
Valentina: There are a lot of PC´s<br />
all over campus. We don’t have so<br />
many in Italy. In Italy there is also a<br />
distance between the teacher and the<br />
student. I haven’t been here long<br />
enough yet, but I think it’s more personal<br />
here.<br />
<strong>–</strong> What’s different here compared<br />
to your college back home?<br />
Valentina: The organization here, it<br />
is all very well organized. I can’t say<br />
more, because my classes haven’t<br />
started yet. Everybody speak English<br />
here.<br />
Abbas: It’s smaller than my university<br />
(University of Georgia), but that’s<br />
not entirely a bad thing. It gets<br />
more personal here. In a big university<br />
it is more difficult to meet people.<br />
<strong>–</strong> How do you finance your stay<br />
here and your studies?<br />
Ingrid: The region my university is<br />
in support me, and also my family.<br />
Valentina: The EU and my university<br />
give me 200 Euros a month, but<br />
that’s not even enough to cover my living<br />
expenses.<br />
Abbas: I’ve got a few scholarships.<br />
I also worked really hard this summer<br />
to get some spending money.<br />
<strong>–</strong> Have you made any friends here<br />
yet?<br />
Valentina: Mainly other international<br />
students.(And the other two<br />
agree.)<br />
Ingrid: We did the race last<br />
Saturday, and there we got to meet<br />
some Norwegian students that invited<br />
us to a barbeque.<br />
<strong>–</strong> What are your plans for the future?<br />
Valentina: You’ve got me there!<br />
(Laughs.) I want to travel the world, I<br />
want to work for a Non-governmental<br />
organization, but I want to see as<br />
much of the world as possible. I am<br />
confused still, but I have time.<br />
Abbas: I want to work as a CEO in<br />
a multimillion-dollar corporation!<br />
Ingrid: I want to travel as much as<br />
possible. I would like to work in a communication<br />
agency. I’m not sure, that’s<br />
my problem.<br />
<strong>–</strong> What do you like and dislike<br />
about Norwegians?<br />
Ingrid: I was surprised. I thought<br />
Norwegians were more respectful, but<br />
they leave all their trash around on<br />
the grass after lunch.<br />
Abbas: I think Norwegians are very<br />
attractive. Most all of them are physically<br />
fit and nicely dressed. They’re<br />
fashionable. Some of them, and especially<br />
the older crowd, seem to be fearful<br />
of strangers. Another thing I’ve<br />
noticed is that there are bikes everywhere.<br />
I have never seen so many bikes!!!<br />
Tekst og foto: Ingunn H. Olsson<br />
September <strong>2002</strong><br />
<strong>Unikum</strong><br />
11
Ex.phil. på Lesbos<br />
<strong>–</strong> HiAs greske utpost<br />
Hver juli i over ti år har HiA sendt rundt 50<br />
studenter til sol og varme i fire uker, for å ta<br />
examen philosophicum i filosofiens eget hjemland,<br />
nærmere bestemt på den greske øya<br />
Lesbos.<br />
<strong>Unikum</strong>s medarbeidere prøver som kjent å få<br />
med seg alt som skjer i HiA-regi, så selvfølgelig<br />
har vi også vært på klosteret Metochi for å få<br />
med oss edelstenen blant skolens mange gullkantede<br />
studietilbud.<br />
Ex.phil-kullet som tilbrakte sommeren med stud<br />
Juni <strong>2002</strong>. 48 reisesugne studenter sliter seg gjennom to<br />
uker med forelesninger i høstlige omgivelser på<br />
Gimlemoen i Kristiansand. Hele kurset skal nemlig gjennomgåes<br />
på seks uker, to av dem tas i Kristiansand, før vi<br />
reiser ned til Hellas for de fire siste. De to ukene hjemme<br />
var tunge, la gå, men vi øynet håp.<br />
Sent en lørdags kveld satt vi oss på bussen til Oslo, for<br />
så å fly videre via København til Athen. Nå er det sånn at<br />
grekere ikke er verdens mest effektive folkeslag, det kan vi<br />
med sikkerhet slå fast etter å ha flydd tur-retur med<br />
Olympic Airlines. Turen var en lidelse og en sann tålmodighetsprøve.<br />
Det overtallige mannskapet, som for øvrig burde<br />
vært på smilekurs, var mer i veien enn til hjelp for hverandre,<br />
og vi kan takke Zevs for at det ikke stod likedan til i<br />
cockpiten. Det kan det ikke ha gjort, siden vi kom frem til<br />
Athen i god tid og behold.<br />
Rasten i Athen, på hotell, som en myk overgang til spartansk<br />
klosterliv, inkluderte omvisning på Akropolis med hav<br />
vi kan kalle et sterkt filosofisk tilsnitt. Ettersom vi var der i<br />
studieøyemed, kunne vi nesten koste på oss en liten tanke<br />
om at vi ikke var fullt så plagsomme som resten av turistbermen.<br />
Vi ble faktisk tatt for å være arkeologistudenter et<br />
par ganger.<br />
Mindre turistifisert<br />
Ettersom Athen har det med å bli god og varm i juli, var<br />
det godt å komme ut til Lesbos, hvor det er langt luftigere<br />
og dessuten rikelig tilgang til det helt essensielle strandlivet.<br />
Hvis du ikke har hørt Lesbos før, til tross for mange<br />
planlagte og/eller gjennomførte øyhoppingsturer, så er ikke<br />
det så rart. Svært få, om noen, norske turoperatører tilbyr<br />
turer til øya, som faktisk er Hellas’ nest største. Det har<br />
sine fordeler. Selv om øya er stor, så er det på langt nær<br />
så turistifisert som resten av det greske øyriket.<br />
Annerledes liv<br />
Klosterlivet er sjarmerende når du leser om det, men<br />
krever tilvenning når man plutselig skal prøve det i en måned.<br />
HiA-studentene bor nemlig på Metochi, en liten satellitt<br />
tilhørende et større kloster som ligger lenger oppe i fjellene.<br />
Til tross for edderkopper i alle størrelser, til alle tider, på<br />
alle steder, et utvalg skorpioner, sauer og ikke minst<br />
sauebjeller, pluss et spekter av andre animalske plager, til<br />
tross for 40 varmegrader og manglende aircondition, så trives<br />
alle på Metochi. Og det er helt sant! Du blir faktisk vant<br />
til det meste, og på Metochi har du faktisk alt du trenger,<br />
selv om du etter hvert gjør deg bevisst savnet av alt du er<br />
vant til å ha, men ikke egentlig har behov for.<br />
September <strong>2002</strong><br />
Maten er<br />
hjemmelaget<br />
tradisjonell<br />
gresk<br />
kost.<br />
Historisk sus<br />
Vi var nå engang på Lesbos for å gå på skole, og vi<br />
hadde obligatoriske forelesninger hver dag. Vi skulle gjennom<br />
en ordinær fem-timers eksamen før vi reiste hjem, og<br />
fem vekttall på seks uker blir nokså intensivt.<br />
Men det var spesielt å sitte å høre på foredrag om<br />
Aristoteles når foreleseren midt i en setning stanser opp og<br />
peker ut av vinduet og sier: ”Han gikk rundt på den holmen<br />
dere ser like der borte.”<br />
På samme måte var det spesielt å sitte på Areopagos i<br />
12<br />
<strong>Unikum</strong>
ier og strandliv på Lesbos i <strong>2002</strong>.<br />
Athen, der Paulus forsøkte<br />
å omvende grekerne,<br />
for å lære om<br />
førsokratikerne. Om<br />
ikke den hadde det<br />
fra før, så fikk filosofien<br />
i alle fall nå et visst<br />
historisk sus over<br />
seg.<br />
I det hele tatt, når<br />
det gjelder det faglige,<br />
så er det ikke uten<br />
grunn at dette ex.phil.<br />
Strandliv...<br />
studiet har landets laveste<br />
strykprosent, for det har det faktisk. Du kan på en<br />
måte ikke unngå å lære noe, om du så skulle stride imot av<br />
alle krefter. Du blir dradd opp av senga for å gå på forelesning.<br />
For øvrig skal samtlige forelesere ha skryt for veldig<br />
bra oppfølging gjennom hele kurset!<br />
Lange netter<br />
Det hendte jo at vi ble lei av lesinga, kan du si, og tok<br />
oss en tur på stranda, eller endog på byen. Det hendte faktisk<br />
med jevne mellomrom på ca. 24 timer.<br />
Det er ikke dumt å ligge på stranda og vente på den iskaffien<br />
du bestilte, mens du lurer på om du skal gidde å gå<br />
ned å dukke deg i et vann som holder, tja, 27 grader.<br />
Vorspiel på stranda er heller ikke dumt, om kvelden når<br />
sol er gått ned for lenge siden og måneskinnet viser vei.<br />
Utelivet på Lesbos åpner dessuten både for ekte norsk<br />
rølp og kulturelt gresk rølp <strong>–</strong> dvs. gresk folkedans med tre<br />
generasjoner grekere og deg til fem-seks tiden om morningen.<br />
I det hele tatt så er det mye som ikke er dumt på<br />
Lesbos. Jeepkjøring på kryss og tvers over øya, dikterdronningen<br />
Zapfos paradisiske badestrand, shopping,<br />
samt takterrasse-middager i solnedgangen. 47 nye venner<br />
er heller ikke å forakte. Det fikk alle som var med i år!<br />
Vel hjemme, etter nok en kaosseanse om bord på<br />
Olympic Airlines, er det ikke vanskelig å slå fast at turen<br />
var verdt rubbel og bit av de tolv og et halvt tusen den kostet.<br />
HiA har laget en unik tradisjon. Måtte den få forsette i<br />
all framtid. Visse ting kan selvfølgelig forbedres, og det<br />
prøver man også på, men i det store og det hele var dette<br />
genialt. Det var alle denne sommerens 48 deltakere enige<br />
om, og ifølge konsensusteorien kan det da betraktes som<br />
en sannhet. Som sagt, så gjort.<br />
Takk for turen!<br />
Hver kveld<br />
etter middag<br />
samles vi for<br />
å høre mesterens<br />
tale.<br />
Tekst og foto: Eva-Kristin Urestad Pedersen<br />
September <strong>2002</strong><br />
<strong>Unikum</strong><br />
13
ANNONSE<br />
SØRBOK
Dag 1 - den store Fadderdagen<br />
<strong>Unikum</strong> har prøvd å få<br />
med seg det meste av<br />
studentaktivitetane i<br />
Kristiansand første<br />
veka etter skulestart.<br />
Her følgjer ein<br />
rapport i (litt) ord<br />
og (mykje) bilete.<br />
Fredag 16. august var for mange første dag på Gimlemoen. Då var ein Fadder kjekk å ha.<br />
Aldri før har så<br />
mange studentar<br />
tord å trø på<br />
graset...<br />
Happening<br />
på<br />
V<br />
askeriet<br />
...talar for<br />
seg sjølv!<br />
<strong>Unikum</strong>s<br />
emminente<br />
medarbeider<br />
serverer<br />
grillmat.<br />
Foto: Helge J. Stautland og Mari Helland<br />
September <strong>2002</strong><br />
<strong>Unikum</strong><br />
15
Dag 2 <strong>–</strong> Rebusløp, båttur,<br />
Lady Klukk krev kunnskap på Javel.<br />
Skriv ein song til oss, om Quantum, Julius, Mette-Marit, Sven Høiby, Kaptein<br />
Sabeltann, Valebrokk og Start...<br />
Dans til mobil-låt hos Bondebrølet på Harveys.<br />
Roser til vakre kvinner i Spillopus.<br />
Foto: Mari Helland og Kjell Arild Nielsen<br />
September <strong>2002</strong><br />
Smøring (bokstavleg tala) av studentradioen på Torget.<br />
Førsteinntrykk<br />
På veg til opningsshow i<br />
Gimlehallen, slo det meg at ikkje berre<br />
skulle dette bli første dagen på ein ny<br />
skule og min første dag som student,<br />
men at dette truleg også ville bli starten<br />
på eit nytt tilvære.<br />
Medan ein på vidaregåande hadde<br />
ansvar for eiga læring, som i praksis<br />
betydde at ein sjølv hadde ansvar for<br />
å ikkje få for stort fråver, skulle eg no<br />
byrje på ein skule der fråveret faktisk<br />
ikkje hadde noko å seia. Berre ein leverer<br />
dei oppgåvene ein skal og går<br />
opp til eksamen, kan høgskulen eigentleg<br />
gje blanke i om ein har ork til<br />
å koma seg på førelesingar eller om<br />
ein får lest. Det er vel strengt tatt det<br />
som ER ansvar for eiga læring?!<br />
Så det var med ei god kjensle av<br />
fridom <strong>–</strong> og ansvar <strong>–</strong> i magen eg gjekk<br />
inn i Gimlehallen <strong>–</strong> til offisiell opning<br />
av det nye tilværet.<br />
Allereie på opningsseremonien<br />
fekk eg stadfesta ei gong for alle at eg<br />
nok ikkje kan lesa informasjonsskriv.<br />
Eg var heilt overtydd om at opningsseremonien<br />
kom til å vare frå klokka 9<br />
til informasjonsmøta skulle ta til klokka<br />
12 <strong>–</strong> og såg føre meg nesten tre timar<br />
Det er ikkje lett å<br />
ete appelsin når<br />
det helst skulle<br />
gått litt raskare...<br />
Ad Fontes utfordra<br />
på Kjelleren.<br />
i ein fullstappa hall, der alle, ein etter<br />
ein, måtte ropa «ja» etterkvart som<br />
namna blei ropa opp frå talarstolen.<br />
Hadde eg berre ikkje vore så trøytt!<br />
Eg kom jo til å sovne før dei kom halvvegs<br />
til mitt namn!<br />
Eg hadde ikkje trengt å uroe meg.<br />
Opningsseremonien var berre til for at<br />
alle nye studentar skulle ønskjast velkomen.<br />
Rektor fekk lufta rektorkjeda,<br />
studentleiaren fekk oppmoda alle til å<br />
bli med på dei aktivitetene som finst<br />
(dei er ikkje få, viss nokon lurte) og taletrengte<br />
politikarar fekk sagt sitt. Og<br />
16<br />
<strong>Unikum</strong>
grilling med meir...<br />
Valets kval <strong>–</strong> kva song vil me ha til karaoke for Blæsen?<br />
Båttur med<br />
Laget i idyllisk<br />
sørlandsskjærgård.<br />
Intens rugbykamp<br />
i solsteiken.<br />
Kubbespel<br />
krev stor<br />
innsats.<br />
Balansekunst på høgt nivå medan grillane varma seg.<br />
Grilling i<br />
Bertesbukta.<br />
frå studiestart<br />
når skulen faktisk har ei avdeling som<br />
utdannar musikarar, var det sjølvsagt<br />
mykje god musikk også!<br />
Etter ein time var det slutt, og dei<br />
fleste hadde no 2 timar å slå i hel før<br />
oppropa og informasjonsmøta skulle<br />
ta til. Plenen ved kantina var full av<br />
menneske. Oftare og oftare kasta folk<br />
eit blikk på klokka. Det finst då grenser<br />
for kor sent tida kan gå?<br />
Klokka nærma seg 12. Eg gjekk for<br />
å finne rommet der studiet mitt skulle<br />
ha opprop. Det var ei stor prøve i seg<br />
sjølv <strong>–</strong> numra i F-bygget fylgjer nemlig<br />
ikkje noko logisk mønster. Ikkje ein<br />
gong dei som hadde kontor i etasjen<br />
kunne fortelja tre villfarne studiner<br />
kvar rommet var. Me fann det til slutt,<br />
heldigvis.<br />
Fadderrunden viste seg god å ha,<br />
dels fordi han førte til at ein blei litt<br />
kjend med skulen, og dels fordi ein<br />
blei litt kjend med nokre medstudentar.<br />
Etter ei veke som student, har eg<br />
kome fram til at eg nok kjem til å like<br />
meg godt på Gimlemoen. Eg har ei<br />
kjensle av at Kampusen blir større og<br />
større for kvar dag, fordi eg heile tida<br />
oppdager noko nytt i dei mange kilometrane<br />
med ganger - og fordi eg<br />
kvar dag blir kjend med nye folk. Det<br />
er vel folka som blir den avgjerande<br />
faktoren for om ein trivst på skulen -<br />
eller kva?<br />
Signhild J. S. Samuelsen<br />
September <strong>2002</strong><br />
<strong>Unikum</strong><br />
17
Bading var mange sin favorittaktivitet i sommarvarmen.<br />
Kveldsmat på<br />
Gillshytta, etter<br />
ein fin fottur.<br />
På toppen av «Den omvendte båt».<br />
Traktor i sjokoladepudding<br />
gjekk av<br />
med sigeren<br />
på Laget sin<br />
opningsfest.<br />
Foto: Mari Helland og Anders Bastøe<br />
Handelen gjekk livleg på bokbyttedagen.<br />
September <strong>2002</strong><br />
Kva står på<br />
pensumlista<br />
di iår???<br />
18<br />
<strong>Unikum</strong>
Ikke bare bar(e)<br />
Tørste «førstiser» møtte<br />
mannsterke opp da årets<br />
faddere arrangerte pubtil-pub-race<br />
lørdag 24.<br />
august.<br />
Moroa startet på Havana i Vestre<br />
Strandgate. Samtlige oppmøtte faddere<br />
og fadderbarn <strong>–</strong> over 200 i tallet, så<br />
tydelig med stor forventning frem til en<br />
fuktig runde blant Kristiansands<br />
mange utesteder. Med 11 puber på<br />
programmet og omkring en halv time<br />
på hvert sted, ante vi vanskeligheter<br />
med å nå kveldens mål; å drikke en øl<br />
på hver pub og å komme seg levende<br />
gjennom ruten.<br />
Godt kamuflerte av sommerlige<br />
klær, godt humør og berusede sinn,<br />
infiltrerte <strong>Unikum</strong>s utskremte ulike faddergrupper.<br />
Sammen med disse gruppene<br />
gikk vi fra pub til pub.<br />
Et av stoppestedene var Charlies i<br />
Østre Strandgate. Et fadderbarn fikk<br />
raskt stedet som sin favoritt, da de<br />
spilte yndlingsmusikken hans på oppfordring.<br />
Markens i Tollbodgaten fikk<br />
også sine tilhengere, mye på grunn av<br />
stedets varierte tilbud spredt over tre<br />
etasjer. Derimot var ikke like mange<br />
begeistret for Megleren. Her var gjennomsnittsalderen<br />
rundt 50, og dette<br />
kan nok ha noe med saken å gjøre.<br />
Etter dette var vi innom Kick,<br />
Midnight, Leopold og Ernst. Vi mener<br />
å huske at disse stedene kan være<br />
verdt et besøk- ølen der falt i hvert fall<br />
i smak.<br />
De fleste virket godt fornøyde med<br />
arrangementet, og Are Farmen var en<br />
av disse.<br />
<strong>–</strong> Det er viktig å bli kjent med klassekamerater<br />
på en mer useriøs måte,<br />
slik vi gjør i dag, og ikke bare gjennom<br />
forelesninger, mener han.<br />
Farmen så optimistisk på kveldens<br />
siste oppgave, der faddergruppens<br />
oppfinnsomhet ble satt på prøve på<br />
Vaskeriets scene. Hvem som til slutt<br />
gikk av med seieren i kveldens konkurranse,<br />
gikk oss dessverre hus forbi.<br />
Kanskje vi feilberegnet vår egen utholdenhet<br />
en smule...<br />
Tekst og foto: Line Brustad og Marit Elisabeth Bjerke<br />
September <strong>2002</strong><br />
<strong>Unikum</strong><br />
19
ANNONSE<br />
IEC<br />
FARGEBILDER<br />
24 bilder<br />
3 dager<br />
1 time<br />
24 bilder<br />
Dobbeltsett-tillegg kr. 20,-<br />
Topp kvalitet fra vanlige<br />
og digitale kameraer<br />
79,-<br />
99,-<br />
ANNONSE<br />
Kilroy<br />
Vi fremkaller også APS-film på timen.<br />
Lysbildefilm fremkalles på dagen.<br />
Åpningstider: 9<strong>–</strong>17 • 9<strong>–</strong>19 • 9<strong>–</strong>15<br />
Hjørnet H.Wergelandsgt./Kirkegt.<br />
Telefon:38 02 64 90
Ølbarometer<br />
Nytt år og nye muligheter, sier en<br />
gjerne. Vel, det gjelder her i redaksjonen<br />
også. Vi angriper det nye året<br />
med flere nye muligheter enn gamle<br />
indoktrinerte idéer (les: faste spalter),<br />
og herav følger at det ikke finnes<br />
noen garanti for UKULTURs fortsatte<br />
eksistens i oktober. Vi får se, og i mellomtiden<br />
får den sprelle litt i dette<br />
nummeret, så å si.<br />
Første skoledag pleier å være en<br />
hyggelig affære, så vel for smånervøse<br />
studenter («kan jeg virkelig gå med<br />
denne buksa?» og «hvor er en venneflokk<br />
jeg kan søke tilflukt i?») studenter,<br />
som for henrykte seksåringer.<br />
Grillingen på plenen utenfor kantina<br />
var etter køen å dømme en suksess,<br />
og folket så ut til å kose seg i<br />
sola. Synd at ikke alle studentene fikk<br />
være med på dette opplegget. På en<br />
skole som HiA, der det satses så mye<br />
på fellesskap på tvers av faglige skillelinjer,<br />
er det ikke noe annet en ukultur<br />
at Mercurius tar med seg sine økonomipoder<br />
til Rosegården, og<br />
Idrettslinja jogger med sine søte små<br />
til Haraldvigen, og ekskluderer dem<br />
fra det fellesskapet som faktisk ble<br />
skapt utenfor kantina om ettermiddagen,<br />
og ikke minst på Vaskeriet om<br />
kvelden.<br />
Apropos nytt studieår. Som en<br />
sann IT-skole, har HiA også i år lagt<br />
ut mye info, timeplaner osv. på internnettet.<br />
Studenter har fått beskjed om<br />
å hente ut det de trenger derfra.<br />
Problemet for de fleste er at det tar<br />
litt tid før de får registrert seg og får<br />
brukerområde. Så da står de der, og<br />
lurer på hvem de nå skal spørre.<br />
Ukultur, HiA! Papirveldet kan ikke<br />
unngås likevel, så ta tyren med hornene<br />
og kopier opp timeplaner, eller få<br />
fortgang i registreringen!<br />
På samme måte som skolen prøver<br />
å få en slutt på papirmisbruket<br />
vårt (det i seg selv er jo ikke det verste<br />
tiltaket en skole kan gjøre), ser det<br />
ut til at det er enkelte andre ting de<br />
gjerne skulle ha vendt oss av med<br />
også. Kaffedrikking for eksempel. 10<br />
kroner for en kopp kaffe er mer enn<br />
ukultur, det er galskap.<br />
Har dere ikke lest undersøkelsene<br />
som sier at studenter som drikker en<br />
viss mengde kaffe mens de leser, er<br />
mer våkne, og får med seg mer av<br />
tekstens innhold?<br />
Utdanningskverna i Norge kan for<br />
øvrig betraktes som en avvenningsklinikk<br />
for ganske mye. Det siste skuddet<br />
på stammen er at de nå helst ser<br />
at vi avskaffer det norske språket. Det<br />
er for lite internasjonalt. Derfor er ikke<br />
gamle og gode norske ord som svennegrad<br />
og mestergrad brukbare lenger.<br />
Ut med dem! La oss heller bruke<br />
de engelske Bachelor- og Mastergrad,<br />
slik at utlendinger også forstår hva vi<br />
snakker om. Det er jo umulig å tenke<br />
seg at det går an å oversette disse ordene<br />
når man produserer informasjon<br />
rettet mot ikke-norsktalende. Kari og<br />
Ola burde i grunn snakke engelsk<br />
hele tiden, skulle man tro kvalitetsreformens<br />
høye fedre.<br />
Skribenten kjenner nå at adrenalinet<br />
stiger, så artikkelen avsluttes med<br />
å si at slik utradering av det norske<br />
målet til fordel for det engelske, er<br />
ukultur, ukultur, ukultur, før jeg må<br />
over til å snakke om innføring av bokstavkarakterer<br />
etter amerikansk mønster.<br />
Oversvømmelsen av adrenalin<br />
kunne gått utover Mac’en på pulten<br />
foran meg, og det ville jo også vært<br />
en form for ukultur.<br />
Eva-Kristin Pedersen<br />
Et nytt studieår<br />
er i gang - og<br />
det alle lurer på<br />
er selvsagt;<br />
hvor selges det<br />
billig øl for oss studenter?<br />
Etter intense pub-runder har vi utarbeidet<br />
et ølbarometer, som muligens<br />
avslører hvilke steder som burde besøkes<br />
slik at studielånet varer lengst<br />
mulig. Utestedene opererer med ulike<br />
priser til ulike tidspunkt, så forvirringen<br />
har til tider vært total. (Forvirringen er<br />
IKKE et resultat av at vi tok en øl på<br />
hvert sted…) Vi må presisere at<br />
<strong>Unikum</strong> dessverre ikke sponser redaksjonsmedlemmer<br />
på denne typen oppdrag.<br />
Som ”ferskinger” her i byen, er vi for<br />
øvrig imponert over mengden studenter<br />
vi møtte på vår vei. Vi håper vi ser<br />
tendensen til slikt oppmøte også i månedene<br />
fremover.<br />
Prisene i barometeret er omregnet til<br />
en halvliter, og gjelder lørdag kveld etter<br />
klokken 20. Studentprisene er merket<br />
med stjerne. De utestedene som<br />
ikke har hørt ordet ”studentpriser” før,<br />
har herved lært noe nytt...<br />
Megleren 42,-<br />
Charlies 45,-*<br />
SixPence 46,-<br />
Midnight 47,-<br />
Vaskeriet 47,50<br />
Markens 49,-*<br />
Frk. Larsen 49,-*<br />
Paddy`s 49,-<br />
Kick 52,50<br />
Herlig Land 65,-<br />
Havana 65,-<br />
Harveys 65,-<br />
Leopold 66,50<br />
Tekst: Line Brustad og Marit Elisabeth Bjerke • Foto: Svein Frøysnes<br />
September <strong>2002</strong><br />
<strong>Unikum</strong><br />
21
MENINGER<br />
Studentenes engasjement<br />
Studenter lever i dag et liv som folk<br />
flest. De har en arbeidsdag på skolen,<br />
for så å være sammen med sine tilsynelatende<br />
selvvalgte venner og bekjente.<br />
Fritiden tilbringer de sammen<br />
med kjærester og elskere og sine favorittserier<br />
på TV.<br />
Bekymringene de har er<br />
kanskje om studielånet<br />
vil rekke ut semesteret,<br />
om husleien vil stige,<br />
om eksamen går bra eller<br />
om hvordan det vil<br />
gå med Ninni i Hotel<br />
Cæsar. Studenter bryr<br />
seg ikke om hvordan det går med for<br />
eksempel kollektivtilbudet eller renten<br />
på studielånet. De bryr seg heller ikke<br />
om hvem som blir valgt inn i de forskjellige<br />
studentråd og studentparlament.<br />
Det er tydeligvis ikke trendy nok<br />
å være samfunnsengasjert lenger. Er<br />
de virkelig klar over konsekvensene<br />
det får å «gi faen» i disse tingene?<br />
Undertegnede går nå på siviløkonomstudiet<br />
ved Høgskolen i Agder.<br />
Tidligere gikk jeg på Høgskolen i<br />
Vestfold hvor jeg også var involvert i<br />
det studentpolitiske arbeidet som foregikk<br />
der. Ved studentvalget på<br />
Høgskolen i Borre var det en valgdeltakelse<br />
på cirka 10-15 %, og ved hvilket<br />
som helst annet valg ville dette<br />
vært nok til å underkjenne hele resultatet.<br />
Den luksusen har ikke de som<br />
står for valgene ved høgskolene. De<br />
må nemlig godta det hele og satse på<br />
at neste år blir valgdeltakelsen mye<br />
bedre. (Ved valget her på HiA i høst<br />
var ikke oppslutningen stort bedre…)<br />
Hvorfor er det blitt slik? I alle år har<br />
man hørt om det fantastiske engasjementet<br />
som ble vist på slutten av 60-<br />
tallet og ut over hele 70-tallet av studenter.<br />
Nå er situasjonen slik at man<br />
må «mase» på studenter for å få de til<br />
å stille opp og engasjere seg i sitt eget<br />
«Det er tydeligvis<br />
ikke trendy nok å<br />
være samfunnsengasjert<br />
lenger...»<br />
studie. Det er et paradoks at høgskolene<br />
utdanner studentene til å bli ledere<br />
på en eller annet måte, det være<br />
seg i offentlig eller privat sektor, men<br />
å ta ansvar for sin egen studiesituasjon<br />
<strong>–</strong> det vil nesten ingen…<br />
Noen eksempler på<br />
dette: Studenter som<br />
går på lærerutdanningen<br />
må om noen år ta<br />
beslutninger som vil<br />
innvirke på de elevene<br />
de underviser, de som<br />
studerer økonomi vil<br />
oppleve at de må ta<br />
noen beslutninger som kanskje vil<br />
føre til at noen ansatte i den eventuelle<br />
bedriften må sparkes. Til slutt har vi<br />
studentene som tar sykepleierutdanningen.<br />
Disse må om noen år antageligvis<br />
ta en beslutning som kan avgjøre<br />
om en person skal leve eller dø,<br />
men å ta ansvar for sin<br />
«...min påstand er<br />
at studenter er blitt<br />
bortskjemte.»<br />
egen utdanning <strong>–</strong> nei,<br />
det gidder/tør de ikke!<br />
Hva ønsker jeg så<br />
med dette leserbrevet?<br />
Jo, jeg ønsker å sette<br />
søkelyset på engasjementet,<br />
eller mangelen på engasjementet,<br />
hos studentene som går på<br />
høgskoler og universiteter i Norge i<br />
dag. Den nye kvalitetsreformen som<br />
nå implementeres i høyere utdanning<br />
her i landet vil berøre stort sett ALLE<br />
studenter, men «ingen» ser ut til å bry<br />
seg! Det er bekymringsfullt!<br />
De som klarer å lese mellom linjene,<br />
vil oppdage at min påstand er at<br />
studenter er blitt bortskjemte. De er<br />
blitt dullet med og har ikke lenger<br />
«egne meninger» i den forstand at de<br />
ikke gidder å engasjere seg for å få<br />
frem disse meningene. Mange kan<br />
selvfølgelig unnskylde seg med at de<br />
må jobbe i tillegg. Til det vil jeg si: Det<br />
gjør de fleste som allerede er engasjert<br />
her på skolen også, så det er ingen<br />
unnskyldning! En annen god unnskyldning<br />
er at studentene ikke har<br />
noen gjennomslagskraft. Svaret er da:<br />
Det beviser bare hvor lite studenter<br />
som ikke er engasjerte vet om høgskolesystemet.<br />
Vi har faktisk stor påvirkningskraft!<br />
Problemet er at vi<br />
mangler studenter som tør å sitte og<br />
si ledelsen imot på viktige saker!<br />
Min personlige favoritt er studentene<br />
som sitter i kantina og beklager<br />
seg over dårlig studiemiljø, dyre priser<br />
i kantina, mangelen på et studentsamfunn<br />
her på HiA eller at fadderordningen<br />
er bedrøvelig i forhold til mange<br />
andre høgskoler!<br />
Til disse har jeg et klart svar: TA<br />
ANSVAR OG ENGASJER DERE!!<br />
Bare - og bare - på den måten vil vi<br />
få en forandring på det som er<br />
svakt/dårlig/bedrøvelig her på skolen.<br />
Jeg avslutter med å<br />
nevne at hovedforskjellen<br />
mellom en<br />
student og en elev er<br />
at en student har ansvar<br />
for egen læring!<br />
Dvs at en student faktisk<br />
må ta ansvar for seg selv og sitt<br />
studie.<br />
I mine øyne er det mange studenter<br />
her på HiA som fortsatt bør ha<br />
elev-status…<br />
PS: Til dere som allerede er engasjert<br />
på en eller annen måte: Lykke til videre!<br />
PS II: Det finnes selvfølgelig studenter<br />
som har familie, sykdom etc. Disse er<br />
ikke min målgruppe i denne artikkelen.<br />
Mvh<br />
Svein Aanonsen<br />
Representant i Studentparlamentet<br />
ANNONSERE?<br />
Neste nummer av<br />
<strong>Unikum</strong> kommer<br />
7. oktober.<br />
Annonsefrist<br />
23. <strong>september</strong>.<br />
Velkommen i spaltene!<br />
Disse sidene er åpne for de som ønsker å ytre sin mening<br />
om det som skjer ved HiA og ellers i verden.<br />
Utfordringa går til deg!<br />
Ta pennen fatt og la verden få del i dine tanker...<br />
Redaksjonen forbeholder seg retten til å forkorte innlegg.<br />
Bidrag kan sendes via e-post til <strong>Unikum</strong>:<br />
unikum@stud.hia.no<br />
September <strong>2002</strong><br />
sponser <strong>Unikum</strong> med internserver.<br />
www.nettkroken.no<br />
22<br />
<strong>Unikum</strong>
Digitalskulen HIA?<br />
Timeplanar, studieoversikter og<br />
emnelister skal liggje på internett, slik<br />
at det skal vera enkelt for alle studentar<br />
å finne ut kva som skjer i studiet til<br />
ei kvar tid. Eller var det for å forvirre?<br />
«Det som irriterer meg så grenselaust,<br />
er at eg ikkje heilt veit korleis<br />
planane på studiet mitt er framover.<br />
Eg har ikkje kome meg på nett enno,<br />
ser de. Kvifor ligg alt der? Så tidleg i<br />
semesteret kan ein då ikkje vente at<br />
alle skal ha internett-tilgang?!?!». Den<br />
ein smule irriterte matematikkstudenten<br />
var ikkje heilt nøgd med at høgskulen<br />
såg ut til å ha gått vekk i frå<br />
tradisjonell stensil-informasjon. Det er<br />
ikkje så kult å ikkje ha peiling på kva<br />
du faktisk skal gjera det neste halvåret...<br />
Ei rask, men vonleg representativ,<br />
undersøking blant nokre tilfeldige studentar<br />
viser at svært mange har fått<br />
melding om å sjekke ut internett for informasjon<br />
om studia. Mange har også<br />
fått den viktigste informasjonen på<br />
stensil. Når, eller om, informasjonen<br />
ikkje stemmer overeins, skal papirversjonen<br />
som regel gå føre den digitale.<br />
Men kva er vitsen med å ha to forskjellige?<br />
For ikkje å snakke om tre <strong>–</strong><br />
som det viste seg at studentane på<br />
m.a. nordisk grunnfag fekk (ein treng<br />
kanskje ikkje leggje til at desse tre timeplanane<br />
<strong>–</strong> ein digital og to på papir<br />
<strong>–</strong> ikkje var like?). Det finst kanskje betre<br />
måtar å læra studentane opp i kjeldekritikk<br />
på!<br />
Studentar som har vore tilknytt HiA<br />
ei stund seier at ein nok ikkje må stole<br />
for mykje på internett-versjonen i byrjinga<br />
av året, men heller sette sin lit til<br />
at førelesarane og avdelingsfolka seier<br />
det ein treng å vite. Dersom erfaringa<br />
frå i fjor (i alle fall erfaringa til dei<br />
me tilfeldigvis har snakka med) held<br />
stikk, kan ein visst gradvis byrja tru<br />
meir og meir på at det som ligg på<br />
nettet er oppdatert og sant.<br />
Nokon vil kanskje leggje til at det<br />
strengt tatt ikkje er noko problem å<br />
koma seg på nettet når det faktisk<br />
finst datalabar på høgskulen. Jaudå.<br />
Kanskje har det noko med «timing» å<br />
gjera, men undertekna har enno til<br />
gode å finne ein datalab som ikkje er<br />
full av folk eller med ein lapp på døra<br />
som seier at laben er reservert studier<br />
av ymse slag...<br />
Signhild Stave Samuelsen<br />
Kalenderen<br />
Når Hvor? Hva?<br />
Uke 36<br />
05.09. 22.00 Vaskeriet Christiansand Protestfestival: I teknologiens vold?<br />
05.09. 19.30 Agder Teater Konsert: Divisjonsmusikken<br />
06.09. 19.30 Vaskeriet Christiansand Protestfestival: Statusjag og pengejakt,<br />
<strong>–</strong> elitedyrking og taperproduksjon<br />
07.09. 15.00 Vaskeriet Christiansand Protestfestival: Ondskapens sirkel, kan den brytes?<br />
Engler og djevler - finns dom? (kl. 20.00)<br />
Festforestilling for Erik Bye (kl. 22.00)<br />
Uke 37<br />
10.09. Danskebåten Danmarkstur for faddere og fadderbarn (påmelding)<br />
12.09. 20.00 Vaskeriet Konsert: Daevid Allens University of Errors<br />
12.09. 19.30 Agder Teater Konsert: Kristiansand Symfoniorkester<br />
12.09. 18.00 Agder Teater Dramatiske Selskab, ”I Full Mundur”<br />
13.09. 19.00 Agder Teater Konsert: Kristiansand Symfoniorkester<br />
13.09. 18.00 Agder Teater Dramatiske Selskab, ”I Full Mundur”<br />
14.09. 20.00 Vaskeriet Konsert: Popium<br />
14.09. 18.00 Agder Teater Konsert: Kristiansand Symfoniorkester<br />
15.09. 18.00 Agder Teater Dramatiske Selskab, ”I Full Mundur”<br />
Uke 38<br />
17.09. 18.00 Agder Teater Dramatiske Selskab, ”I Full Mundur”<br />
18.09. 18.00 Agder Teater Dramatiske Selskab, ”I Full Mundur”<br />
19.09. 18.00 Agder Teater Dramatiske Selskab, «I Full Mundur”<br />
Uke 39<br />
23.09. 19.00 Agder Teater Karl Sundby, ”Fanden i vold”<br />
24.09. 18.30 Agder Teater Karl Sundby, ”Fanden i vold”<br />
25.09. 18.00 Agder Teater Opera Sør, ”Hans og Grete”<br />
26.09. TBA Vaskeriet Stand-up: Åsleik Engmark<br />
26.09. 18.00 Agder Teater Opera Sør, ”Hans og Grete”<br />
27.09. 18.00 Agder Teater Opera Sør, ”Hans og Grete”<br />
29.09. 18.00 Agder Teater Opera Sør, ”Hans og Grete”<br />
Uke 40<br />
30.09. 18.00 Agder Teater Opera Sør, ”Hans og Grete”<br />
02.10. 18.00 Agder Teater Opera Sør, ”Hans og Grete”<br />
03.10. 18.00 Agder Teater Opera Sør, ”Hans og Grete”<br />
04.10. 18.00 Agder Teater Opera Sør, ”Hans og Grete”<br />
Skjer det noe vi bør vite om i Arendal, Grimstad eller Kristiansand? Kontakt oss!<br />
September <strong>2002</strong><br />
<strong>Unikum</strong><br />
23
ANNONSE<br />
VASKERIET