Får endelig være gutt
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
16 helg<br />
Lørdag 27. august 2016<br />
Rana Blad<br />
3<br />
2<br />
Etter at hemmeligheten var ute, gikk<br />
alt ganske fort. Maths klippet håret og<br />
skiftet ut klærne sine. Han bestemte<br />
selv navnet sitt, som er inspirert av Mats<br />
Nilsen fra Sortland, som var med i TVserien<br />
«Født i feil kropp». Han og Maths<br />
har fått mye kontakt gjennom Harry<br />
Benjamin Ressurssenter, som jobber for<br />
mennesker som er «født i feil kropp».<br />
Maths har fått nytt navn i folkeregisteret,<br />
og behandling ved OUS-Rikshospitalet.<br />
Det er en møysommelig prosess.<br />
I første omgang får han pubertetsutsettende<br />
behandling, så kommer en ny<br />
runde når han har fylt 16.<br />
"Det er viktig at man får<br />
lov til å <strong>være</strong> den man<br />
selv sier at man er<br />
tone maria hansen<br />
Leder HBRS<br />
Det ble holdt informasjonsmøter på<br />
skolen, til og med lillesøster Ellen hadde<br />
møte i sin klasse, der hun fortalte at hun<br />
nå hadde fått en storebror i stedet for en<br />
storesøster.<br />
– Det var mange som kom til meg og<br />
spurte om det. De var kanskje litt redde<br />
for å spørre Maths eller mamma og pappa,<br />
forklarer Ellen.<br />
Eve Iren og Svein skryter av støtten de<br />
har fått fra skolen, ikke minst Maths sin<br />
gamle kontaktlærer, og av hjelpen fra<br />
BUP og Harry Benjamin Ressurssenter<br />
(HBRS). Eve Iren kom i kontakt med<br />
HBRS da hun satte seg ned og googlet for<br />
å finne mest mulig info om det å <strong>være</strong><br />
født i feil kropp,<br />
– Harry Benjamin er en organisasjon<br />
som har jobbet veldig mye for dette, og<br />
som for oss har vært en viktig del av prosessen.<br />
Det at de eksisterer tror jeg ikke<br />
så mange vet. Jeg tror også TV2-serien<br />
har gjort at folk har fått øyene litt<br />
mer opp for tematikken, forteller Eve<br />
Iren.<br />
Tidligere denne måneden tok Maths<br />
og hans foreldre initiativ til et kurs med<br />
HBRS i PPTs lokaler på Selfors. Kurset<br />
samlet helsepersonell, fastleger, psykologer,<br />
skoler og foreldre av barn «født i<br />
feil kropp».<br />
Når det gjelder barn og ungdommer<br />
som har en kjønnsidentitet som ikke<br />
stemmer overens med kroppen, så skjer<br />
det mye positivt, ifølge daglig leder ved<br />
HBRS, Tone Maria Hansen.<br />
Pasientene som får diagnosen, blir<br />
stadig yngre, og stadig flere unge er til<br />
utredning. Gjennomsnittsalderen som<br />
er til behandling ved OUS-Rikshospitalet<br />
i dag 20 år. I 2015 var det omtrent 100<br />
barn under 18 år som ble henvist til Ous-<br />
Rikshospitalet. Det er tegn både på at<br />
behandlingstilbudet for unge har forbedret<br />
seg, og at muligheten til å få hjelp<br />
og behandling er blitt kjent blant stadig<br />
flere personer og behandlere.<br />
– Det er viktig at man får lov til å <strong>være</strong><br />
den man selv sier at man er. Blir man tatt<br />
godt imot på skolen og i familien er veldig<br />
mye gjort. Det som betyr mye er at<br />
folk sier de riktige navnene og de riktige<br />
pronomenene, sier Hansen.<br />
Men det er viktig å <strong>være</strong> klar over at<br />
langt fra alle barn med utfordringer i forhold<br />
til kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk<br />
skal inn i noen medisinsk behandling.<br />
Men får de <strong>være</strong> seg selv, så vil det<br />
kunne bidra til god psykisk helse.<br />
"Blir man tatt godt imot<br />
på skolen og i familien er<br />
veldig mye gjort<br />
tone maria hansen<br />
Leder ved HBRS<br />
Hun minner imidlertid om at det kan<br />
<strong>være</strong> en utfordring for familie og venner,<br />
som kanskje i 10–15 år har vent seg<br />
til å si et navn og et pronomen, å plutselig<br />
skulle bruke et annet.<br />
– Selv om noen sier feil, betyr det ikke<br />
at de ikke aksepterer, man må venne seg<br />
til det, påpeker hun.<br />
I tillegg er viktig at man blir tatt godt<br />
imot i behandlingsapparatet.<br />
– Dessverre er det stor mangel på<br />
kunnskap. Er man heldig, kommer man<br />
kanskje til en lege eller psykolog som<br />
har vært borti dette før. Spesielt på mindre<br />
steder ender man ofte opp med at<br />
barnet og foreldrene selv må gi opplæring<br />
til dem de møter. Det er en stor<br />
svakhet i helsevesenet, sier Hansen,<br />
men understreker samtidig at mange er<br />
flinke til å innhente kunnskap.<br />
– Noen er helt enestående og gjør alt de<br />
kan for å skaffe seg informasjon.<br />
Mellom 50 til 70 prosent av pasientene<br />
i denne gruppen sliter med angst og<br />
depresjon, viser en rapport fra Rikshospitalet<br />
fra 2014.<br />
– Selv om det absolutt er bedre, er det<br />
en utfordrende prosess. Det handler<br />
blant annet om å bli trygg på seg selv,<br />
redselen for at andre skal vite noe og<br />
den vanskelige prosessen for bare det å<br />
kunne bli seg selv.<br />
Men selv om mange sliter er det en positiv<br />
trend blant de yngre. Det handler<br />
mye om at de får lov til å <strong>være</strong> seg selv<br />
mye tidligere.<br />
– Det er en prosess for alle. Som regel<br />
går det seg veldig fint til, bare man har<br />
litt tålmodighet og forståelse. Hvis alle<br />
foreldre kunne <strong>være</strong> like åpne og flotte<br />
som foreldrene til Maths, så ville det i<br />
seg selv kunne gjøre mye for barn, sier<br />
Tone Maria Hansen.<br />
"Jeg vil bli respektert<br />
for den jeg er og ikke<br />
hva jeg er<br />
maths østensen winnem<br />
Skoleelev<br />
Eve Iren og Svein Winnem er glade for<br />
at Maths ikke sliter med problemer som<br />
depresjon og angst. I sommer var familien<br />
på leir på Tjøme i regi av HBRS. Der<br />
fikk de treffe andre i samme situasjon,<br />
slappe av og knytte nye vennskap. Eve<br />
Iren og Svein oppfordrer andre i samme<br />
situasjon til å ta kontakt hvis de er interesserte<br />
eller det er noe de lurer på.<br />
– Vi har jo et nettverk, men de bor jo<br />
ganske langt unna. Vi håper å få noen<br />
som er nærmere, vi tror jo at de finnes,<br />
sier Svein Winnem.<br />
Og Maths, han ser optimistisk på framtida,<br />
selv om han fortsatt av og til kan<br />
kjenne på en bekymring for å bli akseptert.<br />
– Jeg vil bli respektert for den jeg er, og<br />
ikke hva jeg er.