Sikkerhet nr. 4 / 2015
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Sikkerhet</strong><br />
Fagblad om industrivern, trygghet og sikring<br />
Nr. 4 • <strong>2015</strong><br />
Foto: Ole Edvin Tangen<br />
Når sekundene teller:<br />
De første må handle raskt<br />
– og riktig
Nettstedet Regelhjelp.no drives av Arbeidstilsynet, Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB), Klima- og forurensningsdirektoratet<br />
(Klif), Næringslivets sikkerhetsorganisasjon (NSO), Helsedirektoratet, Nærings- og handelsdepartementet (NHD) og<br />
Statens strålevern.<br />
Finn ut hva som kreves av din virksomhet<br />
Bedrift AS<br />
Fyll inn navn eller organisasjonsnummer for din<br />
virksomhet, så viser vi deg hvilke krav som gjelder for<br />
bransjen<br />
FINN KRAV<br />
Vet du hvilken bransje<br />
du tilhører?<br />
Gå direkte til<br />
bransjeoversikten<br />
Kravene til din bransje<br />
Enkelt og oversiktlig<br />
Det kan være en utfordring å holde seg orientert om alle krav og<br />
regler innenfor helse, sikkerhet og miljø. På regelhjelp.no er disse<br />
reglene presentert enkelt og oversiktlig for 58 bransjer.<br />
Skriv inn bedriftsnavn eller organisasjonsnummer, klikk – og du<br />
får opp kravene som gjelder for din bransje. Du kan også bla i<br />
bransjelisten og velge den bransjen du er interessert i.<br />
Også nyhetstjenesten på regelhjelp.no er bransjespesifikk. Ved å<br />
abonnere på nyheter, holder du deg oppdatert om nytt regelverk<br />
og endringer for din bransje.<br />
Nyhetsoppdateringene blir sendt gratis via e-post til abonnentene.<br />
Regelhjelp.no viser vei til regelverk for helse, sikkerhet, miljø og<br />
internkontroll innen: arbeidsmiljø, brann- og eksplosjonsvern,<br />
el-sikkerhet, industrivern, forurensning, servering,<br />
produkter og forbrukertjenester og miljørettet helsevern.<br />
I oversikten over temaene er det gjort en prioritering mellom viktige<br />
og andre krav.<br />
Nettstedet henvender seg spesielt til daglig leder, HMS-ansvarlig,<br />
industrivernleder og verneombud i små og mellomstore virksomheter.<br />
Hvilke krav stiller regelverket til<br />
arbeidslokalene våre?<br />
Hvordan ivaretar vi brannsikkerheten?<br />
Kravene mye Hvor farlig til avfall din kan vårt<br />
bransje<br />
oppbevare før vi må varsle myndighetene?<br />
Hvordan Hvilke krav unngår stiller vi at regelverket kundene våre til arbeids får -<br />
helseskadelig mat?<br />
lokalene våre?<br />
Hvordan gjennomfører ivaretar vi brannsikkerheten?<br />
vi en risikoanalyse?<br />
Hva Hvor innebærer mye farlig informasjonsplikten avfall kan firmae vårt for oppbevare<br />
før vi må varsle myndighetene?<br />
forbrukerproduktet?<br />
Trenger vi serveringsbevilling for å tilby<br />
gratis Hvordan mat på gjennomfører et utendørs vi arrangement?<br />
en risikoanalyse?<br />
Hva innebærer informasjonsplikten for<br />
Må bedriften vår ha industrivern?<br />
forbrukerproduktet?<br />
Hvor omfattende skal HMS-arbeidet være?<br />
Trenger vi serveringsbevilling for å tilby<br />
gratis mat på et utendørs arrangement?<br />
Må bedriften vår ha industrivern?<br />
Hvor omfattende skal HMS-arbeidet være?<br />
nettstedet regelhjelp.no
kursbildet<br />
BLÅLYS: Skal man simulere katastrofer trenger man blålys.<br />
Les om SIMKAT på side 32. <br />
<br />
Foto: Ingeborg Altern<br />
<br />
Foto: Ingeborg Altern<br />
Ved hjertestans<br />
Det er tiden fra hjertestans<br />
til strø, støt som teller - Ikke<br />
hvem som utløseer det.<br />
Får en gitt elektrosjokk innen 3 til<br />
5 minutter er sjansen for å overleve<br />
70-50%.<br />
For hvert minutt som går, minker<br />
sjansen for overlevelse med mellom<br />
10 -12%<br />
Kilde :<br />
• European Resuscitation Council<br />
Guidelines for Resuscitation <strong>2015</strong><br />
http://hjertevakten.no/<br />
ERC-guidelines-<strong>2015</strong>/<br />
• Hjertevakten magasin nummer<br />
1-2001<br />
Ordinær pris<br />
kr. 14.900,-<br />
De neste<br />
100 selger<br />
vi til kun<br />
kr. 9.490,-<br />
For mer info<br />
ring oss på:<br />
53 48 20 50<br />
eller:<br />
http://hjertevakten.com/<br />
produkt/hjertestarter/<br />
heartstart/heartstart<br />
Heartstart<br />
Verdens mest solgte starter, så enkel i bruk at den er den eneste som<br />
selges ”over disk” i USA. Den ideelle hjertestarteren for hjemmet,<br />
kontorlandskap og hotell. Leveres med 8 års garanti.
Den viktige<br />
første innsatsen<br />
Først på stedet – først i innsats, dét er essensen i<br />
industri vernet. Innsatsen industri vernet gjør kan<br />
være forskjell på liv og død. Den kan være med på<br />
å begrense store skader, og den kan være avgjørende<br />
for om nødetatene får en god start på sin innsats.<br />
Industrivernet er nesten alltid på plass på skadestedet<br />
før nødetatene, og dette kan være avgjørende<br />
tid for liv, helse og materielle skader. Førsteinnsats er<br />
innsatsen dere gjør alene, altså før nødetatene kommer,<br />
men jobben din er ikke ferdig idet blålysene<br />
strømmer gjennom portene deres: Det er dere som<br />
kjenner virksomheten best. Sannsynligvis trenger<br />
nødetatene bistand fra dere, både i innsats og som<br />
kjentmenn, og med orden og sikring.<br />
Dere må sammen med nødetatene sørge for at den<br />
gode førsteinnsatsen dere gjør blir videreført. På den<br />
måten gjør dere situasjonen tryggere for alle.<br />
«Det å være raskt<br />
på stedet er ikke<br />
synonymt med<br />
å ha god førsteinnsats»<br />
Hva er så god<br />
førsteinnsats og<br />
hvordan kan man<br />
bli bedre? Det finnes<br />
ikke én fasit<br />
som passer for<br />
alle virksomheter.<br />
Som spesialrådgiver<br />
Bjørn Egil<br />
Jacobsen skriver<br />
på side 40; «(…)<br />
det er nesten like mange løsninger som det er antall<br />
industri vernpliktige virksomheter.» Organisering av<br />
førsteinnsatsen er noe som må tilpasses hver enkelt<br />
virksomhet, akkurat som organisering av industrivernet<br />
generelt.<br />
I denne utgaven av <strong>Sikkerhet</strong> har vi tatt for oss<br />
flere aspekter ved det å ha god førsteinnsats. Alt fra<br />
hvordan man lager bered skapsplan til hvordan man<br />
kan bruke øvelser til å bli bedre på hva man skal gjøre<br />
i de første minuttene etter at alarmen går. Tema et for<br />
NSOs fagseminar i år gjenspeilte dette: «Den viktige<br />
førsteinnsatsen», med foredrag om hva som er viktig<br />
og riktig førsteinnsats for den enkelte, og hvordan<br />
man kan tenke bered skap i ulike situasjoner.<br />
Selv om det er vel og bra å være tidlig på plass<br />
når alarmen går, er det å være raskt på stedet ikke<br />
synonymt med å ha god førsteinnsats. Vel så viktig<br />
er det vite hvordan du skal håndtere<br />
situasjonen og hva man skal gjøre<br />
slik at du ikke setter ditt eget eller<br />
andres liv i fare.<br />
Lykke til med bered skapsarbeidet<br />
og førsteinnsatsen!<br />
6 Hendelser<br />
46 Øvelser<br />
54 Sommeravslutning<br />
og<br />
hedersdiplom<br />
55 Kan ressursene<br />
utnyttes bedre?<br />
58 Kritisk til<br />
manglende<br />
kontroll<br />
58 Samarbeid gir<br />
resultater<br />
Nr 4 • <strong>2015</strong> • Årgang 61<br />
ISSN 0805-6080<br />
Utgis av Næringslivets<br />
sikkerhets organisasjon (NSO)<br />
og Nærings livets <strong>Sikkerhet</strong>s råd<br />
(NSR)<br />
Nytt NSO-kurs<br />
om øvelser<br />
En pilotversjon av NSOs nye<br />
kurs i øvelsesplanlegging gikk<br />
av stabelen i oktober. Her fikk<br />
deltakerne trening i å planlegge<br />
og tilrettelegge øvelser.<br />
44<br />
Portrettet:<br />
Cecilie Daae<br />
DSBs nye direktør mener<br />
industri vernet kan være tjent<br />
med å tenke etter hva klima og<br />
økt risiko for terror har å si for<br />
egenberedskapen.<br />
ABONNEMENT: Kr. 350 pr år for<br />
andre enn virksomheter tilknyttet<br />
NSO og NSR.<br />
UTGIS: Fire nummer i året.<br />
50<br />
Historiske prisutdeling<br />
<strong>Sikkerhet</strong>sprisen OSPA ble delt ut<br />
for første gang under <strong>Sikkerhet</strong>skonferansen<br />
til NSR. Tre priser<br />
ble delt ut i kategoriene intern<br />
ledelse, produkter og myndigheter.<br />
56<br />
4<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
tema: førsteinnsats<br />
Fikk reell alarm under øvelsen<br />
Nødetatene fikk en reell alarm under en<br />
storøvelse på Lillestrøm. Da fikk industrivernet<br />
for alvor testet førsteinnsatsen<br />
sin. 22<br />
Blir best gjennom<br />
konkurranser<br />
Spenncon og Norpapp stimulerer<br />
konkurranseinstinktet for å gjøre<br />
industrivernet enda bedre på<br />
førsteinnsats.<br />
10<br />
17 Våre beste tips<br />
18 Håndter farlige stoffer rett<br />
21 Spørrespalten<br />
26 NSO mener:<br />
Rask og riktig innsats<br />
28 Fagseminar <strong>2015</strong>:<br />
Bruker seminaret til<br />
konsernsamling<br />
39 Førstehjelpen<br />
40 Veien til beredskap og<br />
innsats<br />
43 Huskelisten<br />
60 Ikke bli for ivrig<br />
«Leker» seg gode<br />
Gjennom rollespill får deltakerne<br />
på SIMKAT øvd på hvordan det er<br />
å være innsatsleder. Klarer man å<br />
holde hodet kaldt og at «SIMKATklaffen»<br />
detter ned?<br />
32<br />
KONTAKT:<br />
Postboks 349,<br />
1326 Lysaker<br />
tlf: 90 100 333<br />
epost: sikkerhet@nso.no<br />
www.nso.no<br />
REDAKTØR:<br />
Karoline K. Åbyholm<br />
karoline.abyholm@nso.no<br />
BLADBUNAD OG ANNONSER:<br />
Altern kommunikasjon,<br />
Ingeborg Altern<br />
kom@altern.no<br />
TRYKK: Merkur Grafisk AS<br />
©NSO2010 Føresegnene i åndsverklova<br />
gjeld for materialet i <strong>Sikkerhet</strong>. Utan særskild<br />
avtale med NSO er all eksemplarframstilling<br />
og tilgjengliggjering berre tillate så<br />
langt det har heimel i lov eller avtale med<br />
Kopinor, interesseorganisasjonen for rettshavarar<br />
til åndsverk.<br />
«<strong>Sikkerhet</strong>» innestår ikke for det faglige innhold<br />
i signerte artikler og ikke for kvaliteten<br />
på omtalte produkter.<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 5
hendelser<br />
Intens slukking<br />
Bremanger<br />
STOR SLUKKEJOBB: Industrivernet gjorde en god førsteinnsats under en brann hos Glencore<br />
i Mo industripark Foto: Mo industripark Årdal<br />
Mongstad<br />
Vil ta med elementer fra<br />
hendelsen i neste øvelse.<br />
Morgenen lørdag 22. august brøt det<br />
ut brann hos Glencore i Mo industripark<br />
i Nordland. Hydraulikkolje fra<br />
en lekkasje ble antent etter å ha kommet<br />
i kontakt med varme områder<br />
rundt en smelteovn.<br />
– Vi var fem personer fra industrivernet<br />
i innsats sammen med det<br />
kommunale brannvesen. Det ble jobbet<br />
intenst med røykdykking og slukking<br />
fra fire røykdykkerlag i to timer,<br />
sier sikkerhetssjef Richard Erlandsen.<br />
Brannvakt<br />
Lang innsatsvei og mange trapper ble<br />
en ytterligere fysisk utfordring for<br />
innsatspersonellet. Etter slukkeinnsatsen<br />
ble det plassert ut brannvakt<br />
for kontroll og eventuell etterslukking<br />
fra industri vernet på Glencore.<br />
– Hendelsen ble håndtert som en<br />
lokal alarm ved industriparken. Ytterligere<br />
varsling av redningsstab og<br />
ekstra ressurser ble vurdert, men ikke<br />
satt i verk. De ressursene som var tilgjengelig<br />
på vakt var tilstrekkelig, sier<br />
Erlandsen.<br />
Vil ta med læring<br />
Interne og eksterne rutiner fungerte<br />
godt, og samarbeidet mellom<br />
industri vernet og de offentlige etater<br />
var bra, melder Erlandsen.<br />
Sarpsborg<br />
Fredrikstad<br />
– Hendelsen har i ettertid vært<br />
gransket internt. Resultatene fra evaluering<br />
og granskning vil bli gjennomgått<br />
med industri vernet på neste<br />
øvelse. Det er viktig at vi tar med oss<br />
de erfaringer slike hendelser gir oss.<br />
På denne måten kan slikt forebygges<br />
bedre, og vi vil bli enda flinkere til å<br />
håndtere uønskede hendelser i fremtiden,<br />
sier han.<br />
<br />
• NSO<br />
6<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
KURS?<br />
NISIK<br />
- din totalleverandør av:<br />
• Opplæring og øvelser<br />
Mo<br />
BRØT UT BRANN: Industrivernet gikk fra dør til dør for å varsle<br />
naboer.<br />
Foto: Elkem<br />
Brann i Elkem Bremanger<br />
Onsdag 7. oktober brøt det ut brann hos Elkem AS<br />
Bremanger. Virksomheten har et samarbeid med kommunen<br />
på brann vern ved at det kommunale brann og<br />
redning er lokalisert hos Elkem og har ansvar for branndelen<br />
av industrivernet. I industri vernet har de førstehjelp,<br />
orden og sikring og redningsstab.<br />
– Brannvesenet fikk raskt kontroll på brannen, og alle<br />
nødetatene var til stede, forteller fagleder førstehjelp<br />
Astrid Johanne Vårdal.<br />
Orden og sikring hadde kontroll over trafikken til og<br />
fra virksomheten, og det ble opprettet redningsstab.<br />
– Førstehjelpsgruppa vår gikk dør til dør i nabolaget,<br />
informerte folk om situasjonen og ba dem holde seg<br />
innendørs. Innbyggerne er alltid positive til informasjon<br />
når hendelsen kommer nært på og gir sterke inntrykk,<br />
sier Vårdal.<br />
Den største utfordringen som ble avdekket etter denne<br />
hendelsen var kommunikasjon mellom industri vern<br />
og brann og redning.<br />
– Brann og redning har tatt i bruk nødnettet TETRA<br />
mens industri vernet fremdeles bruker det gamle nødnettet,<br />
sier Vårdal.<br />
• NSO<br />
• Materiell<br />
• Rådgivning<br />
• ROS<br />
Vi har gode erfaringer med å gjennomføre<br />
kurs og andre aktiviteter ute hos kunden<br />
NOEN AV KURSENE VI TILBYR:<br />
Grunnkurs for industrivernmannskaper 24 timer<br />
4.-6. april 2016, Jæren<br />
6.-8. juni 2016, Stord<br />
3.-5. oktober 2016, Jæren<br />
Grunnkurs røykdykking 24 timer<br />
7.-9. mars, 2016 Jæren<br />
13.- 15. juni, 2016 Stord<br />
Utvidet sanitet 12 timer<br />
25.-26. april 2016, Jæren<br />
1.-2. november 2016, Jæren<br />
Sunnhordland ved behov<br />
Grunnkurs innsatsledelse 16 timer<br />
19.-20. april 2016, Jæren<br />
18.-19. oktober 2016, Jæren<br />
Kurs for orden og sikringspersonell 6 timer<br />
11. mai 2016, Jæren<br />
8. november 2016, Jæren<br />
Ta gjerne kontakt om det er andre ønsker- Hele landet.<br />
Besøk oss gjerne på www.nisik.no<br />
for info og terminliste<br />
TLF. TORE 915 10 223 - KJELL 480 39 023<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 7
hendelser<br />
SPERRING OG SANERING: Industrivernet var raskt på plass med sperringer og saneringsposter under en ammoniakklekkasje ved Nortura i<br />
Sarpsborg. <br />
Foto: Tobias Nordli<br />
Ammoniakklekkasje hos<br />
Nortura Sarpsborg<br />
Politiet måtte evakuere<br />
kjøpesenter og<br />
stanse togtrafikk.<br />
Tekst: Karoline K. Åbyholm<br />
Tidlig torsdag 27. august gikk alarmen<br />
hos Nortura SA Avd. Sarpsborg,<br />
og industri vernet fikk raskt beskjed<br />
om ammoniakklekkasje og om å<br />
iverksatte full evakuering av anlegget.<br />
– Industrivernet var tidlig ute med<br />
sperringer og soneinndelinger, saneringspost<br />
og slangeutlegg. Alt var<br />
på plass da brannvesenet ankom, noe<br />
brannvesenet ble veldig imponert<br />
over, sier industri vern leder Christian<br />
Bye til <strong>Sikkerhet</strong>.<br />
Sperret riksvei<br />
De ansatte ble talt opp av avdelingsleder<br />
på samleplass, og ga raskt beskjed<br />
til redningsstaben at alle var ute<br />
og at ingen var savnet eller skadet.<br />
Politiet evakuerte kjøpesenteret Borg<br />
Amfi, sperret riksvei 109 og stanset<br />
togtrafikken mellom Fredrikstad og<br />
Sarpsborg som følge av lekkasjen,<br />
melder Dagbladet.<br />
– Etter at vi hadde fått stengt ned<br />
alle ventiler ble det iverksatt evakueringsvifter<br />
og utlufting. Det ble også<br />
tatt målinger for å få en oversikt over<br />
mengden med utslipp. Kl. 15 var det<br />
trygt for de evakuerte å hente ut tingene<br />
sine fra garderoben med bistand<br />
av industri vernet. Fem og fem ble tatt<br />
med ned i garderoben, sier Bye.<br />
– Tydelig arbeidsfordeling<br />
Evaluering med nødetater og<br />
industri vern ble gjennomført kort tid<br />
etter hendelsen.<br />
– Industrivernet og stab fulgte sin<br />
stående ordre strålende. Det ble opprettet<br />
stab og det ble iverksatt en klar<br />
og tydelig arbeidsfordeling. Alt i alt så<br />
gikk det bra, og vi tar med oss en hel<br />
del erfaring fra hendelsen, sier Bye.•<br />
8<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
Arbeidsulykke i Årdal<br />
En mann ble sendt til sykehus med<br />
bruddskader etter å ha fått last over<br />
seg på Hydro Aluminium Årdal fredag<br />
21. august.<br />
– To mann rykket ut med ambulansen<br />
vår. De utførte førstehjelp til<br />
den kommunale ambulansen kom,<br />
forteller industri vern leder Roy Arild<br />
Schultz.<br />
Ulykken skjedde under lossing av<br />
en maskin.<br />
– Vedkommende er skadd i fot,<br />
har fått skulderen ut av ledd og<br />
smerter forskjellige steder i kroppen.<br />
Lasten antas å veie noen tonn, uten<br />
at vi kan si det nøyaktig, sier Espen<br />
Gulliksen, operasjonsleder ved politiets<br />
operasjonssentral i Sogn og<br />
Fjordane til Bergens Tidende.<br />
Personen ble sendt til sykehuset i<br />
Førde med luftambulanse. • NSO<br />
Skjermdump Twitter 2. november <strong>2015</strong> kl 21.10<br />
Lekkasje hos Stabburet<br />
Også hos Orkla Foods Norge AS Avd.<br />
Stabburet Fredrikstad var det ammoniakklekkasje<br />
i høst. På kveld en<br />
mandag 2. november meldte Politiet<br />
Østfold om vond lukt fra virksomheten<br />
og at både industri vern og nødetatene<br />
jobbet på spreng for å stanse<br />
lekkasjen.<br />
Nødetatene avsluttet arbeidet sitt i<br />
22-tiden, og overlot resten av arbeidet<br />
til Stabburets egne folk.<br />
Ingen i området utenfor fabrikken<br />
ble evakuert, men de ble bedt om å<br />
holde seg innendørs. • NSO<br />
Skadd på Mongstad<br />
Onsdag 4. november ble det slått<br />
alarm på Mongstad base. En ansatt<br />
i et eksternt byggefirma hadde pådratt<br />
seg en kuttskade i forbindelse<br />
med ombyggingsarbeider.<br />
– CCB Mongstads industri vernpersonell<br />
rykket ut, og situasjonen<br />
ble ivaretatt på en god måte av<br />
industri vernet inntil eksterne ressurser<br />
kom og overtok, forteller<br />
industri vern leder og HMSSK-leder<br />
Jan Yngve Kvamme<br />
Den skadde mannen ble fløyet<br />
til Haukeland universitetssykehus i<br />
luftambulanse, opplyser operasjonsleder<br />
Jan-Tore Heggholmen i Hordaland<br />
politidistrikt til Bergensavisen.<br />
Kvamme meld er at det gikk bra<br />
med mannen som skadet seg.<br />
<br />
• NSO<br />
s å r b a r h e t e r<br />
v e r d i e r<br />
foto: bigwavephoto<br />
r i s i k o<br />
t r u s l e r<br />
MELD INN DIN VIRKSOMHET: www.nsr-org.no<br />
Øk din kunnskap og bli en del av nettverket i<br />
forebygging av kriminalitet, i og mot næringslivet.<br />
NSR-annonse.indd 1 17.02.<strong>2015</strong> 07:47:55<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 9
førsteinnsats<br />
Konkurrerer<br />
seg gode<br />
Nabovirksomhetene Spenncon og Norpapp<br />
kniver hvert år om å være best<br />
– på førsteinnsats.<br />
tekst: Karoline K. Åbyholm foto: Ole Edvin Tangen<br />
10<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 <strong>2015</strong>
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 <strong>2015</strong> 11
førsteinnsats<br />
«Det er viktig å bli god på de små og<br />
litt enklere tingene først, for deretter<br />
å trene i en litt større skala»<br />
Industrivern lederen ved Smurfit Kappa<br />
Norpapp AS Avd. Hønefoss, Jan<br />
Tommy Sten, humrer under hetta på<br />
regnjakka.<br />
– Vi flyttet datoen for øvelsen, men vi<br />
glemte å flytte været.<br />
Regnværet har dog ikke lagt noen<br />
demper på engasjementet til innsatspersonellet<br />
til Norpapp og nabovirksomheten<br />
Spenncon AS Avd. produksjon<br />
Hønefoss. Hvert år holder<br />
de to en storøvelse kombinert med et<br />
industri vernmesterskap: Industri vern et<br />
ved Norpapp og Spenncon blir delt opp<br />
i lag som samler poeng og konkurrerer<br />
om å være best på industri vern og førsteinnsats.<br />
I september ble mesterskapet holdt<br />
for fjerde gang, og 20 industri vernere<br />
deltok under øvelsen.<br />
Lena Rokstad,<br />
industri vern leder ved Spenncon<br />
Godt samarbeid<br />
Instruktør i Ringerike brann- og redningstjeneste,<br />
Brede Martin Bratli, har<br />
jobbet mye med industri vernet ved<br />
de to virksomhetene. Han forteller at<br />
industri vernet der viser stort engasjement.<br />
– Brannvesenet har i flere år holdt<br />
innsats leder- og grunnkurs for industrivernet.<br />
Vi ønsket å videreføre dette og<br />
vi så et behov for samøving av virksomhetene.<br />
Det var industri vern lederne ved<br />
Spenncon og Norpapp som fikk ideen<br />
om å holde et distriktsmesterskap, sier<br />
Bratli.<br />
– Vi er veldig takknemlige for det<br />
gode samarbeidet med Ringerike brannvesen,<br />
sier Sten i kor med industri vernleder<br />
ved Spenncon, Lena Rokstad.<br />
– Det blir selvfølgelig vennskapelig<br />
kniving, men vi tror en konkurranse vil<br />
gi en litt annen motivasjon for industrivernet.<br />
Også har vi en veldig bra premie<br />
til vinnerlaget, smiler Bratli.<br />
Små øvelser<br />
Mesterskapet er delt opp i fire ulike<br />
poster der deltakerne kan sanke poeng.<br />
Hver post blir som en liten, separat<br />
øvelse. På de forskjellige postene får<br />
industri vernet øvd på førstehjelp, frigjør<br />
ing, brannslukking og i tillegg er det<br />
en praktisk kunnskapspost.<br />
– Vi ser at industri vernet får mer<br />
igjen for de små øvelsene. Derfor synes<br />
vi mesterskapet fungerer så bra, for da<br />
får de trent på mye forskjellig, sier Bratli.<br />
– Vi har også erfaring med at små<br />
øvelser fungerer like godt som store.<br />
Det er viktig å bli god på de små og litt<br />
enklere tingene først, for deretter å trene<br />
i en litt større skala, sier Rokstad.<br />
Under årets mesterskap er en del av<br />
postene «resirkulert» fra fjoråret, men<br />
med enkelte justeringer.<br />
– Neste år kan vi kanskje ta med en<br />
øvelse som går på kommunikasjon og<br />
samband, for det er noe vi i hvert fall<br />
kunne tenkt oss å øve på, foreslår Rokstad<br />
for Sten og Bratli.<br />
Blir målt på tid<br />
– Dette skulle vi trent på oftere, sier Geir<br />
Andersen fra Spenncon under førstehjelpsposten.<br />
Her får lagene prøve seg<br />
på hjerte-lunge-redning på en kollega<br />
som er livløs etter å ha falt ned en trapp.<br />
u<br />
Smurfit Kappa<br />
Norpapp AS<br />
Avd. Hønefoss<br />
Lager bølgepapp og emballasje<br />
av papir og papp.<br />
Kapittel 3-virksomhet med<br />
forsterkning innen brann vern.<br />
De har også orden og sikring.<br />
209 sysselsatte, 22 av disse er<br />
i industri vernet.<br />
Har vært industri vernpliktige<br />
siden 1943.<br />
Har også en avdeling i Indre<br />
Arna.<br />
Spenncon AS<br />
Avd. produksjon<br />
Hønefoss<br />
Produserer betongprodukter<br />
for bygge- og anleggsvirksomhet.<br />
Kapittel 2-virksomhet. Har<br />
redningsstab og orden og<br />
sikring.<br />
177 sysselsatte, 20 av disse i<br />
industri vernet.<br />
Har vært industri vernpliktige<br />
siden 1968.<br />
Forspent Betong ble etablert i<br />
Hønefoss i 1961. Etter navnebytte<br />
og oppkjøp er det i dag<br />
Consolis SAS som eier Spenncon<br />
AS.<br />
Har syv industri vernpliktige<br />
anlegg; Hamar, Sandnes,<br />
Skurve, Bergen, Hjørungavåg,<br />
Verdal og Hønefoss.<br />
12<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
ØVERST TIL VENSTRE: – Er dette 10 kilo, mon tro? En<br />
av oppgavene er å fylle bøtta så innholdet veier 10 kilo<br />
tilsammen. Brede Martin Bratli (t.v.) kontrollerer bøtta<br />
til Geir Andersen.<br />
ØVERST TIL HØYRE: Spenncon har en tilhenger med<br />
frigjøringsutstyr som Norpapp også får benytte seg av.<br />
<br />
Foto: Karoline K. Åbyholm<br />
MIDTEN: Deltakerne blir målt på tid under mesterskapet,<br />
så her er det ingen tid å miste!<br />
NEDERST: Ringerike brannvesen har et godt samarbeid<br />
med industrivernet i Hønefoss.<br />
<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 13
førsteinnsats<br />
«Det som blir gjort mens man venter på nødetatene<br />
avgjør hvor stor en hendelse blir»<br />
Brede Martin Bratli,<br />
instruktør i Ringerike brann- og redningstjeneste<br />
– Foruten å bli vurdert på kvalitet<br />
på innlærte ferdigheter, får de kjent<br />
litt på tidspresset som er under en reell<br />
hendelse, sier Bratli.<br />
Et vaktlag fra brannvesenet møtte<br />
opp for å konkurrere med industrivernet<br />
i den uformelle delen av konkurransen,<br />
men rett før brannslangestafetten<br />
fikk brannlaget en alarm<br />
som de måtte rykke ut på.<br />
– Det var kanskje like greit for<br />
deres del, siden vi nesten vant over<br />
dere i fjor, spøker Sten.<br />
– Pøh! Det var rust i lednings nettet,<br />
så vi måtte stoppe. I år hadde vi slått<br />
dere med solid margin, smiler Bratli<br />
tilbake.<br />
Viktig førsteinnsats<br />
Selv om utrykningstida til brannvesenet<br />
vanligvis er kort, er begge industrivern<br />
godt forberedt på å håndtere<br />
uønskede hendelser som kan skje hos<br />
dem. Norpapp har størst sannsynlighet<br />
for brann, og Spenncon har størst<br />
sannsynlighet for klemskader som vil<br />
kreve frigjøring. Sistnevnte virksomhet<br />
har en stor henger med frigjøringsutstyr<br />
som er lett tilgjengelig.<br />
– Hvis utrykningstida til brannvesenet<br />
er så kort, hvorfor er det da<br />
viktig at industri vernet gjør en førsteinnsats<br />
før brannvesenet kommer?<br />
– Korrekt innsats fra industrivernmannskapene<br />
de første minuttene<br />
etter at en hendelse er inntruffet,<br />
er både livreddende og skadebegrensende.<br />
Det som blir gjort mens man<br />
venter på nødetatene avgjør hvor stor<br />
en hendelse blir. Dessuten kan brannvesenet<br />
være på et annet oppdrag, og<br />
det kan ta tid før de kommer. Derfor<br />
er det ekstremt viktig at industrivernet<br />
selv kan håndtere hendelser til<br />
brannvesenet kommer, sier Bratli.<br />
Mer effektiv førsteinnsats<br />
Begge virksomhetene har gjort tiltak<br />
for å effektivisere førsteinnsatsen.<br />
– Hos oss møter innsatspersonene<br />
opp på skadestedet og ikke på et bestemt<br />
oppmøtested slik som vi gjorde<br />
tidligere, forteller Sten.<br />
– Vi har også gjort det på den måten,<br />
skyter Rokstad inn.<br />
– Det gamle regelverket krevde at<br />
vi møtte opp på et oppmøtested, men<br />
vi har også nå stående ordre om å<br />
møte på ulykkesstedet, sier hun.<br />
Sten ved Norpapp forteller at de<br />
har satt ut flere radioposter på virksomheten.<br />
– Vi har fire radioposter, og ved en<br />
alarm vil innsatspersonellet gå til den<br />
nærmeste posten. Her får de beskjed<br />
om hva som har skjedd og avvente<br />
vid ere ordre, sier han.<br />
– Foregangsbedrifter<br />
Selv om Spenncon har størst sannsynlighet<br />
for frigjøringshendelser<br />
og Norpapp for brann, kan industrivernet<br />
bistå hverandre.<br />
– Jeg vil vel nesten påstå at<br />
industri vernet må bistå hverandre.<br />
Til sammen har de mye utstyr som<br />
begge virksomhetene kan dra nytte<br />
av, mener Bratli.<br />
– Ja, det er dumt å ikke være samøvd<br />
og å samarbeide, sier Rokstad.<br />
Bratli understreker at han er godt<br />
fornøyd med dialogen som er mellom<br />
de to Hønefoss-virksomhetene.<br />
– Jeg vil absolutt kalle dem foregangsbedrifter.<br />
De har god kunnskap<br />
om risiko i egen virksomhet,<br />
jobber målrettet med forebyggende<br />
tiltak, øver mye på scenarioer de har<br />
definert i egen ROS-analyse og tar<br />
uønskede hendelser på alvor. Vi har<br />
inntrykk av at begge virksomhetene<br />
har en sikker hets kultur på alle nivåer<br />
av driften. Det er viktig å ta vare på<br />
god kontakt og dialog. Overfor oss i<br />
brannvesenet er de alltid på tilbudssida,<br />
og begge bistår ved utarbeidelse<br />
av objektplaner over virksomhetene<br />
til brannvesenet, sier Bratli.<br />
LITE SKADER: I resepsjonen hos Norpapp<br />
har de en tavle hvor det står antall dager<br />
siden siste skade med fravær.<br />
14<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
TIL VENSTRE: Konsentrasjonen må være på topp når<br />
brannslangen er på.<br />
ØVERST: INDUSTRIVERNET øver ikke bare på å slukke<br />
brann. Utstyret må også legges riktig på plass.<br />
<br />
Foto: Karoline K. Åbyholm<br />
NEDERST TIL VENSTRE: Det er orden i utstyret i<br />
utstyrsbua til Norpapp. Foto: Karoline K. Åbyholm<br />
NEDERST TIL HØYRE: I tillegg til å utføre hjertelunge-redning<br />
må deltakerne også ta en førstehjelpsquiz.<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 15
førsteinnsats<br />
«Ved å bruke farger er det enkelt for andre<br />
å se hvem som er i industri vernet»<br />
Lena Rokstad,<br />
industri vern leder ved Spenncon<br />
VANT IGJEN: Laget til Dag Edvardsen vant mesterskapet, og dro i land seieren til Norpapp.<br />
<br />
Foto: Karoline K. Åbyholm<br />
Vinneren kåres<br />
Stemningen er god i kantina etter<br />
øvelsene. Latteren sitter løst og ved<br />
bordene sitter Spenncon og Norpappmedarbeidere<br />
i skjønn forening.<br />
– Hva synes dere om å ha et mesterskap<br />
som industri vernøvelse?<br />
– Det er gøy! Og artig med litt avveksling,<br />
sier Rune Halvorsen i Norpapp<br />
og blir støttet av sin kollega Dag<br />
Edvardsen.<br />
– Norpapp har vunnet alle gangene<br />
tidligere, så vi vinner helt sikkert i år<br />
også, spøker Edvardsen skråsikkert.<br />
Og ganske riktig; laget til Edvardsen<br />
og Halvorsen blir utropt som vinnerlaget<br />
med klar margin. De får dele<br />
heder, ære og en stor Twist-pose med<br />
kollegaene Even Raassum og Christer<br />
Olsen.<br />
– Det er klart det er gøy å vinne,<br />
men premien deler vi gjerne med alle,<br />
smil er Edvardsen.<br />
God merking<br />
Industrivernet hos Spenncon har<br />
alle gule gensere merket med<br />
«Industrivernet»-logoen foran og<br />
bak. På den måten skiller de seg ut<br />
fra de andre på virksomheten som<br />
har blå arbeidsgensere.<br />
– Ved å bruke farger er det enkelt<br />
for andre å se hvem som er i industrivernet.<br />
Da er det ingen tvil om hvem<br />
man kan henvende seg til under<br />
en hendelse, sier industri vern leder<br />
Lena Rokstad.<br />
Nabobedriften Norpapp er ikke<br />
noe dårligere, og har merking på<br />
både vester og jakker. •<br />
16<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
våre beste tips<br />
MÅ VURDERE SIKKERHETEN: Når du går i førsteinnsats, må du på forhånd vite hva du skal gjøre for å sikre din egen og de andre innsatspersonenes<br />
trygghet. Dette bildet viser industrivernet på Subsea 7 på Vigra i aksjon under en øvelse. Foto: Karoline Kathrine Åbyholm/NSO arkiv<br />
OBBO<br />
For at man skal kunne handle raskt,<br />
er det en rekke faktorer som spiller<br />
inn, og her er begrepet OBBO sentralt.<br />
Dette er et begrep som brukes<br />
av brannvesenet og er sikkert kjent<br />
for de som har vært på NSO-kurs.<br />
OOobserver og orienter deg om<br />
skadestedet. Få korrekt situasjonsforståelse.<br />
BB<br />
bedømme situasjonen på skadestedet.<br />
Hvilken risiko står vi<br />
ovenfor og hvilken innsats skal<br />
settes inn? Tenk sannsynlighet og<br />
konsekvens.<br />
BB<br />
beslutte type innsats. Hvilken<br />
taktikk velger du for å håndtere<br />
hendelsen?<br />
OOordre til mannskapene. Er du<br />
innsats leder må det gis tydelig<br />
ordre med bakgrunn i punktene<br />
over.<br />
Innsatsmannskap må også ha korrekt<br />
situasjonsforståelse, bedømme situasjonen<br />
ut ifra deres<br />
funksjon og beslutte<br />
hvordan de løser<br />
oppgaven de er gitt<br />
av leder.<br />
Per Martin<br />
Ødegård,<br />
seniorrådgiver<br />
Så godt man kan<br />
Plutselig står du midt i en situasjon<br />
hvor du er den eneste som kan ta<br />
grep. Du vet at din innsats og dine<br />
valg avgjør. Du må varsle industrivernet,<br />
kjenner rutinene – nå er det<br />
HVEM, HVA, HVOR som gjelder!<br />
Med viten om hjelp på vei kan du<br />
nå konsentrere deg om å håndtere<br />
situasjonen, det kan handle om sekunder.<br />
Kanskje må du holde andre<br />
på avstand? Ofte vil du kjempe en<br />
kamp mot klokken i takt med stigende<br />
adrenalin.<br />
For å utføre god førsteinnsats, må<br />
du handle ut ifra din kompetanse og<br />
forståelse av situasjonen. Kort sagt;<br />
gjøre så godt du kan!<br />
Christian<br />
Bendz,<br />
seniorrådgiver<br />
Forberedte tiltak<br />
Industrivern er planlagte forberedte<br />
tiltak. Er du en del av industri vernet,<br />
så er din innsats en forutsetning og<br />
du er forberedt.<br />
Ved mobilisering kan industrivernet<br />
raskt iverksette tilpassede tiltak<br />
for å håndtere en uønsket hendelse<br />
og bidra til normalisering. Derfor<br />
er det viktig at du vet nøyaktig hvor<br />
du skal møte og hva som forventes av<br />
deg.<br />
Du må ha tilstrekkelig kunnskap<br />
om industri vernet, virksomheten og<br />
nødvendige kvalifikasjoner for å løse<br />
oppgaven. Du må også være kjent<br />
med virksomhetens mulige uønskede<br />
hendelser og konsekvensene av disse.<br />
I tillegg til å kjenne til alarm- og<br />
varslingsrutiner, må du ha nødvendig<br />
verneutstyr og være øvet slik at<br />
du kjenner til styrker, svakheter, begrensninger<br />
og muligheter.<br />
På den måten<br />
bidrar du<br />
til en robust,<br />
forsvarlig og<br />
effektiv førsteinnsats.<br />
Bjørn Egil<br />
Jacobsen,<br />
spesialrådgiver<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 17
førsteinnsats<br />
«Man skal ha litt flaks i beredskap, men<br />
man kan ikke bygge opp beredskap på<br />
flaks alene»<br />
Håndter farlige stoffer rett<br />
Farlige stoffer kan gjøre stor skade. Med inndeling i faresoner<br />
og riktige vernedrakter kan personell beskyttes.<br />
Det er mange mennesker i vårt<br />
land som håndterer farlige stoffer<br />
i sitt daglige virke. I industri, transport,<br />
offshore, fiskeri- og landbruksnæringene,og<br />
i hjemmene våre omgir<br />
vi oss med stoffer som kan være helseskadelige.<br />
Blant nødetatene omtales hend elser<br />
med farlige stoffer som CBRNE-hendelser<br />
(se faktaboks). Norge er foreløpig<br />
forskånet for større CBRNE-hendelser<br />
med mange skadde, men det<br />
bør ikke være avgjørende for hvordan<br />
næringslivet eller nød etatene bygger<br />
opp denne bered skapen.<br />
Alvorlige hendelser<br />
Selv om hendelser med farlige stoffer<br />
i de aller fleste tilfeller skader bare<br />
et fåtall personer, er skade potensial<br />
et stort. I 2000 var Lillestrøm nær<br />
ved å bli utsatt for en svært alvorlig<br />
hendelse, da to propantanker med til<br />
sammen 218.000 liter propan tok fyr<br />
på jernbanestasjonsområdet. Denne<br />
hendelsen kunne gitt betydelige skader<br />
opp til 1 kilometer fra eksplosjonsstedet<br />
1 .<br />
I 2007 eksploderte store tanker<br />
med petroleumsavfall ved Vest Tankanlegget<br />
i Gulen kommune. Dette<br />
kunne også fått et annet utfall, men<br />
flaks gjorde at ingen liv gikk tapt 2 .<br />
Man skal selvsagt ha litt flaks i beredskap,<br />
men man kan ikke bygge opp<br />
bered skap på flaks alene.<br />
Det viste seg at mange fikk helseplager<br />
i etterkant av Vest Tank-ulykken.<br />
Rundt 46 prosent av befolkningen<br />
rapporterte om slike plager,<br />
hovedsakelig fra øvre luftveier, i flere<br />
uker etter eksplosjonen.<br />
Farlig transport<br />
Om vi ser dette ut fra en mer daglig<br />
tilnærming, kan vi med rimelig stor<br />
sikkerhet si at den største risikoen for<br />
slike ulykker ligger i transport eller<br />
generell håndtering av farlige stoffer.<br />
Det er cirka 9 millioner m 3 /tonn farlige<br />
stoffer innen de ni fareklassene (se<br />
faktaboks) som årlig transporteres på<br />
vei og jernbane i Norge, og 97 prosent<br />
av dette fraktes på veinettet. I virkeligheten<br />
er nok tallet enda høyere.<br />
I dag er det 145 industri vernpliktige<br />
virksomheter som har forsterkning i<br />
kjemi kaliedykking. Disse dykkerne<br />
1<br />
Rapport Lillestrøm-ulykken, DSB:2001<br />
2<br />
Rapport Vest Tank-ulykken, DSB:2007<br />
skal tilfredsstille gjeldende helsekrav,<br />
og ha tilfredsstillende kvalifikasjoner<br />
for å håndtere uønskede hendelser<br />
med kjemikalier. Å håndtere CBRNEhendelser<br />
skal derfor være en del av<br />
virksomhetens bered skap og kjemikaliedykkeres<br />
kvalifikasjoner.<br />
Samvirke<br />
Et av prinsippene i norsk beredskap<br />
er samvirke. I utgangspunktet<br />
gjeld er dette samvirket mellom nødetatene,<br />
men det er naturlig at dette<br />
også gjelder mellom nødetatene og<br />
private virksomheter. Industrien selv<br />
er normalt først på eget skadested og<br />
vil bruke sine ressurser til å berge liv,<br />
helse og miljø.<br />
Den innsatsen som gjøres av kolleger<br />
i industri vern- og førstehjelpslag<br />
legger grunnlaget for hvordan nødetatene<br />
videre kan løse oppdraget.<br />
Dette samvirket er svært viktig for<br />
hvordan redningsoppdrag løses i sin<br />
helhet. Bedrifter som håndterer farlige<br />
stoffer kan som oftest faget sitt,<br />
men likevel kan ulykker skje når som<br />
helst og hvor som helst.<br />
Det er da nødetatene med sin eks<br />
18<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
pertise kommer til stedet, og summen<br />
av denne ekspertisen er det som skal<br />
redde liv, helse og miljø i den akutte<br />
fasen.<br />
Økende sannsynlig<br />
Man ser en økende sannsynlighet for<br />
hendelser med farlige stoffer, og det<br />
er også et økende antall hendelser<br />
uten personskade. I de senere år har<br />
nød etatene jobbet mer intensivt for<br />
å finne ut hvordan de kan løse slike<br />
oppdrag. De jobber nå ut fra en tredelt<br />
soneinndeling på skadestedet:<br />
Hot zone: Området hvor konsentrasjonen<br />
av skadelig agens (legeme<br />
eller stoff som fremkaller en virkning,<br />
red.anm) er så høy at akutt sykdom<br />
eller død må forventes hos personer<br />
uten beskyttelsesutstyr. Spesielle forhold<br />
gjelder ved hendelser som involverer<br />
skadelig stråling.<br />
Warm zone: Området hvor konsentrasjonen<br />
av skadelig agens er så<br />
lav at akutt sykdom er lite sannsynlig,<br />
men området regnes som forurenset<br />
slik at innsatspersonell bør benytte<br />
personlig beskyttelsesutstyr (brannvesenet<br />
omtalte tidligere yttergrensen<br />
<br />
<br />
Cold<br />
Warm<br />
Hot<br />
<br />
Vindretning<br />
Innsatsområde<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Farlig område<br />
<br />
<br />
av warm zone som «indre sperring»).<br />
Cold zone: Området som regnes<br />
som rent. Eventuell forurensing er<br />
uten betydning, og beskyttelsesutstyr<br />
er ikke påkrevet (brannvesenet<br />
omtalte tidligere overgangen mellom<br />
warm og cold zone som «ytre sperring»).<br />
Blant nødetatene brukes ofte også<br />
skadestedsbetegnelsene «farlig område»<br />
som omfatter hot- og warm zone,<br />
samt «innsatsområde» som omfatter<br />
alt innenfor politiets avsperringer.<br />
Denne inndelingen sikrer en effektiv<br />
utnyttelse av nødetatenes ressurser<br />
og raskere livreddende innsats.<br />
I tillegg til en slik endring i det felles<br />
skade steds arbeidet, utvikler den enkelte<br />
etat bedre teknikker og materiell<br />
tilpasset farenivået på et skadested.<br />
Industrivernet bør operere med de<br />
samme sonene og raskt finne ut hvor<br />
de ulike sonene er i forhold til skadestedet,<br />
og rapportere dette til brannvesenet<br />
når de kommer.<br />
Vernedrakter<br />
Nasjonal behandlingstjeneste for<br />
CBRNE-medisin (CBRNE-senteret)<br />
Ni fareklasser<br />
Alle kolli eller tanker med farlig<br />
gods skal være merket med faresedler<br />
som viser primær fare.<br />
Faresedlene følger klassifiseringen<br />
i henhold til ADR-regelverket,<br />
men klassene er i tillegg delt inn i<br />
et antall undergrupper.<br />
Faresedlene angir også hvilken<br />
undergruppe varen tilhører. For<br />
innsatsmannskaper er det viktig å<br />
ha en kunnskap om de forskjellige<br />
klassene og hvilke farer som kan<br />
oppstå ved en brann eller ulykke.<br />
De ni klassene er:<br />
• 1: Eksplosiver<br />
• 2: Gasser<br />
• 3: Brannfarlig væske<br />
• 4: Brannfarlige faste stoffer<br />
• 5: 1 Oksyderende stoffer<br />
2 organiske peroksyder<br />
• 6: 1 Giftige stoffer<br />
2 infeksjonsfremmende<br />
stoffer<br />
• 7: Radioaktive stoffer<br />
• 8: Etsende stoffer<br />
• 9: Forskjellige farlige stoffer<br />
Kilde: Brannmannen.no<br />
Beredskapsprinsipper<br />
Fylkesmannen skal påse at kommuner<br />
og regionale fagetater er<br />
forberedt til å kunne ivareta sitt<br />
beredskapsansvar på grunnlag av<br />
følgende prinsipper:<br />
Ansvarsprinsippet som betyr at<br />
den som har et ansvar i en normalsituasjon<br />
også har et ansvar i<br />
tilfelle ekstraordinære hendelser.<br />
Likhetsprinsippet som betyr at<br />
den organisasjon man opererer<br />
med til daglig skal være mest mulig<br />
lik den organisasjonen man har<br />
under kriser.<br />
Nærhetsprinsippet som betyr at<br />
kriser skal håndteres på et lavest<br />
mulig nivå.<br />
Samvirkeprinsippet som stiller<br />
krav til samvirke med relevante aktører<br />
i arbeidet med forebygging,<br />
beredskap og krisehåndtering.<br />
Kilde: Fylkesmannen.no<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 19
førsteinnsats<br />
har siden 2010 utviklet et system for<br />
beskyttelse av helsepersonell på sykehus<br />
og i ambulansetjeneste, som gir<br />
dem mulighet til å ivareta pasienter<br />
på en bedre måte uten risiko for å bli<br />
skadet selv.<br />
Alle sykehus med døgnåpent akuttmottak<br />
har et større antall CBRNEvernedrakter<br />
tilgjengelig. Alle ambulansestasjoner<br />
og redningsbaser (330<br />
Sea-King) har tilsvarende utstyr som<br />
kan transporteres til skadestedet når<br />
en CBRNE-hendelse inntreffer.<br />
Ambulansestasjoner som ligger<br />
nær internasjonale flyplasser og større<br />
petrokjemiske anlegg har fått utlevert<br />
ekstra sett med drakter.<br />
CBRNE-senteret har nå til sammen<br />
distribuert over to tusen verne drakter<br />
for at man skal stå bedre rustet til å<br />
møte de truslene denne artikkelen<br />
omtaler. Ute på skadestedet gjør dette<br />
at ambulanse personell kan behandle<br />
pasienten raskere enn før. Dette er<br />
svært viktig for å kunne iverksette<br />
adekvat behandling så raskt som mulig.<br />
Helsepersonell kan også hjelpe<br />
brannvesenet med å utføre dekontaminering<br />
av forurensede pasienter,<br />
noe som kan være det viktigste<br />
enkelt tiltak et for en vellykket pasientbehandling.<br />
Samtidig sikrer verneutstyret<br />
personellet på en god måte,<br />
uten at det nedsetter yteevnen vesentlig.<br />
Fordi samme type drakt, maske og<br />
filter er distribuert til de ulike beredskapsaktørene,<br />
kan man ved større<br />
hendelser omfordele materiell dit det<br />
trengs mest på relativt kort tid.<br />
Ny strategi<br />
Det utarbeides i disse dager en ny<br />
nasjonal CBRNE-strategi på strategisk<br />
nivå. Helsetjenesten er også<br />
i sluttfasen med utarbeidelsen av<br />
nye nasjonale faglige retnings linjer<br />
for håndtering av personskade ved<br />
CBRNE-hendelser. Disse to arbeidene<br />
vil videreføre den oppmerksomheten<br />
som nå er på hendelser med<br />
farlige stoffer nasjonalt.<br />
Nye faglige retnings linjer vil utvilsomt<br />
gjøre helse tjenesten bedre rustet<br />
til å møte CBRNE-utfordringer i det<br />
daglige og når det en sjelden gang<br />
skjer større hendelser.<br />
Strategien og retningslinjene vil få<br />
betydning for industri vernet, og ansvarlig<br />
for kjemikaliedykkere bør sette<br />
seg inn i disse så snart de foreligger.<br />
VIKTIGE VERNEDRAKTER: CBRNE-senteret<br />
har distribuert over to tusen verne drakter.<br />
Denne kjemikaliedrakten fra GassMann AS<br />
har barriere mot radioaktivt støv og smittestoffer.<br />
Foto: Lakeland Europe<br />
Hvordan samarbeide?<br />
Hvordan skal industri og nødetater<br />
jobbe sammen for å bedre CBRNEbered<br />
skapen?<br />
Først og fremst må industrien og<br />
transportørene forholde seg til gjeldende<br />
lover og regler, og sørge for at de<br />
har god nok kompetanse og beredskap<br />
til å håndtere farlige stoffer når<br />
ulykken inntreffer. Dette gjelder også<br />
bedrifter som er for små til å komme<br />
inn under Storulykkeforskriften<br />
av 2005. Ulykker kan også ramme<br />
dem. Dernest handler det om risikoerkjennelse<br />
og risikooppfattelse.<br />
I tillegg må nødetatene sørge for at<br />
de utvikler god taktikk, har bra materiell<br />
og videreutvikler livredd ende<br />
kompetanse. På området CBRNE må<br />
trening og øvelser ofte gjennomføres<br />
i fullskala for å teste den reelle operative<br />
bered skapen. Industri og nødetater<br />
har mye å vinne på å gjøre dette<br />
i fellesskap.<br />
Mange bedrifter samøver med<br />
nødetatene under sine årlige beredskapsøvelser,<br />
men det kan helt klart<br />
bli flere som gjør dette. Dette er den<br />
beste måten å teste overgangen mellom<br />
bedriftens respons og nød etatenes<br />
overtagelse av hendelsen.<br />
Forbedringspotensiale<br />
En annen måte å bedre samarbeidet<br />
på er at industrien deltar aktivt i<br />
lokale fellesoperative fora. Flere regioner<br />
i landet har slike fora der nødetatene<br />
møtes for å diskutere forskjellige<br />
lokale utfordringer. Det er stor<br />
verdi i å kjenne de menneskene som<br />
man kan møte på et skadested.<br />
Av enda større verdi er det at etatene<br />
får kjennskap til utfordringer ved<br />
den enkelte bedrift på forhånd.<br />
Vi har med andre ord et forbedringspotensiale<br />
i CBRNE-beredskapen<br />
i Norge, selv om vi er på god<br />
vei til å bedre denne. Ved at industrien<br />
og det offentlige i større grad<br />
forener krefter, vil vi stå sterkere til<br />
å møte den økende trusselen farlige<br />
stoffer utgjør for samfunnet<br />
i framtiden.<br />
Anders Dybwad<br />
Ledende spesialsykepleier,<br />
CBRNEsenteret,<br />
Oslo<br />
universitetssykehus<br />
HF<br />
20<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
spørrespalten<br />
ÅPNE PORTER: Når nødetatene ankommer forventer de at de raskt kommer inn på området og at de har tilgang til bygninger og anlegg.<br />
Derfor er det viktig at industrivernet sørger for at porter er åpne og at noen møter nødetatene i porten. Foto: Harald Bergmann/NSO arkiv<br />
Før nødetatene ankommer<br />
Hva forventer nødetatene – spesielt<br />
brannvesenet – at industri vernet gjør<br />
før de kommer?<br />
Ved mottak av en melding (automatisk<br />
eller manuell) vil nød etatene søke<br />
mest mulig informasjon og ønske svar<br />
på blant annet disse spørsmålene:<br />
• Hvor brenner det og hva brenner?<br />
• Er det noen som er skadet eller<br />
ikke kan gjøres rede for?<br />
• Er det mye røyk og hvilken farge<br />
er det på røyken?<br />
• Hvilken vei blåser det? Er det trygt<br />
for nødetatene å kjøre frem til<br />
virksomheten?<br />
• Er det fare for eksplosjon?<br />
Det er derfor viktig at innsats leder så<br />
snart som mulig tar kontakt med første<br />
nødetat (som oftest brannvesenet)<br />
og bekrefter hend elsen. Innsatsleder<br />
må så raskt som mulig kunne svare på<br />
spørsmålene over og avklare sikker<br />
kjørevei og mottak.<br />
Kort eller lang tid?<br />
Hvilken innsats industri vernet får<br />
etablert før nødetatene ankommer vil<br />
variere. I områder med konsentrert<br />
industri/handelsområde, slik som en<br />
næringspark, vil det kunne være krav<br />
til 10 minutter innsatstid for brannvesenet.<br />
For andre virksomheter kan<br />
det ta inntil 30 minutter før nødetatene<br />
er på plass. Noen industri vern<br />
må derfor dimensjoneres for å kunne<br />
håndtere uønskede hendelser over<br />
lengre tid.<br />
Åpne porter<br />
Når nødetatene ankommer forventer<br />
de at de raskt kommer inn på området,<br />
og at de har tilgang til bygninger<br />
og anlegg. Utenfor ordinær arbeidstid<br />
har ofte brannvesenet tilgang til en<br />
nøkkelboks slik at de slipper å bryte<br />
seg inn, men virksomheten bør også<br />
avklare om andre nødetater bør ha<br />
tilgang til virksomheten.<br />
Når industri vernet er tilstede bør<br />
man sørge for at porter er åpne for<br />
nødetatene, og at noen møter nødetatene<br />
i porten. Mange virksomheter<br />
bruker trucksjåførene til dette da de<br />
er mobile og godt kjent på området.<br />
Trenger kjentmann<br />
Når brannvesenet er fremme bør<br />
innsats leder møte utrykningsleder<br />
eller fagleder brann og orientere om<br />
status og bli enige om videre strategi<br />
(første møte). Svært ofte vil nød etatene<br />
være helt avhengig av virksomheten<br />
for å treffe riktige avgjørelser,<br />
og ofte ønsker brannvesenet å bli fulgt<br />
inn av en kjentmann. Virksomheten<br />
bør i forkant avklare hvilket personlig<br />
verneutstyr kjentmannen bør utstyres<br />
med.<br />
Virksomheten må også sammen<br />
med nødetatene kartlegge hva som<br />
forventes av virksomheten, industrivernet<br />
og nødetatene ved en reell<br />
hendelse.<br />
Den beste måten å få svar på hva<br />
deres lokale nødetater forventer er<br />
å ta dem med på øvelser, inkludert<br />
planleggingen. Så ved neste industrivernøvelse<br />
bør dere invitere nødetatene<br />
og sjekke om melding, bekreftet<br />
melding fra innsats leder, mottak av<br />
nødetatene og gjennomføringen av<br />
førstemøte er hva nødetatene forventer<br />
og virksomheten leverer. <br />
Ole Bjørn Kaasa<br />
Seniorrådgiver,<br />
svarer på spørsmål<br />
om egenbeskyttelse/industrivern.<br />
Send dine<br />
spørsmål til<br />
ole.kaasa@nso.<br />
no<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 21
førsteinnsats<br />
SKADER OG SJOKK: Med flere skadde hadde<br />
sanitets gruppa hendene fulle under storøvelsen.<br />
I tillegg gikk noen av de ansatte i sjokk og løp inn<br />
igjen 22 i lokalet <strong>Sikkerhet</strong> for å <strong>nr</strong>. «redde» 4 <strong>2015</strong> kollegene sine.
Øvelse med<br />
reell hendelse<br />
Industrivernet i Lillestrøm måtte klare seg<br />
en god stund uten nødetatene under<br />
storøvelsen i september.<br />
tekst og foto: Karoline K. Åbyholm<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 <strong>2015</strong> 23
førsteinnsats<br />
«Industrivernet hadde<br />
god kontroll da vi ankom»<br />
Dag André Sylju<br />
innsats leder, Romerike politidistrikt<br />
Nødetatene fikk nemlig melding<br />
om en reell brann med savnede på<br />
Løren skog ett minutt etter at storøvelsen<br />
ble sparket i gang onsdag 23. september.<br />
– Det var veldig uheldig at brannlaget<br />
som var her for å øve med oss ble<br />
kalt ut, men det er jo sånn det er i den<br />
ekte verden en, sier industri vern leder og<br />
øvelsesleder Jo Minken.<br />
Stengte veier<br />
Industrivernet fikk nok å bryne seg på:<br />
En eksplosjon med påfølgende lekkasje i<br />
en formalin-tank førte til mye røyk inne<br />
i produksjonslokalet. Formalin brukes<br />
til produksjon av lim og har en sterk<br />
lukt. Eksplosjonen førte også til at både<br />
riksvei 159 og Svelleveien måtte stenges<br />
for biltrafikk, og noe av produktet i den<br />
eksploderte tanken kom også på taket til<br />
nabobedriften over veien, Roma brusfabrikk.<br />
– Dette har faktisk skjedd én gang<br />
for lenge siden, men slik produksjonen<br />
foregår i dag er det ikke mulig med<br />
en hendelse av like stort omfang, sier<br />
Mink en.<br />
Brannvesenet stilte med et annet lag<br />
etter hvert, men kom ikke til virksomheten<br />
før det hadde gått litt tid. Politi og<br />
ambulanse ble også varslet og kom til<br />
stedet.<br />
Fem savnet<br />
Etter opptelling ble det klart at det var<br />
fem savnede, og med realistisk sminkede<br />
markører måtte sanitetsgruppa<br />
bruke mye tid på å rense og behandle<br />
pasientene før ambulansen kom.<br />
Bygget som lekkasjen skjedde i er<br />
stort, og brannvesenet var avhengig av<br />
kjentmann fra industri vernet for å finne<br />
savnede.<br />
– God kontroll<br />
Under evalueringen like etter øvelsen<br />
var innsats leder fra Romerike politidistrikt<br />
Dag André Sylju full av lovord om<br />
egenberedskapen.<br />
– Industrivernet gjør en livreddende<br />
førsteinnsats som er veldig bra.<br />
Nødetat ene ble møtt i porten og geleidet<br />
raskt til kommandoplass (KO), som var<br />
fornuftig plassert. Industrivernet hadde<br />
god kontroll da vi ankom, sier Sylju.<br />
– Må øve mer<br />
Fagleder for sanitet i industri vernet<br />
mente øvelsen belyste elementer de må<br />
øve mer på.<br />
– Det ble veldig hektisk for sanitetsgruppa.<br />
Jeg syn es vi trenger bedre kursing<br />
i hvordan vi bruker utstyret, for vi<br />
brukte mye tid på å finne fram ting, sier<br />
Hashim Sharaf.<br />
Det var flere eksterne observatører<br />
under øvelsen, blant annet beredskapssjef<br />
og bered skapskoordinator<br />
i henholdsvis Skedsmo og Rælingen<br />
kommune. I tillegg var seniorrådgiver i<br />
NSO, Per Martin Ødegård, observatør.<br />
– Jeg synes det er beroligende å se<br />
at industri vernet og førsteinnsatsen<br />
funger er. Og jeg synes det var fint for<br />
øvelsens del av det tok litt tid før nødetatene<br />
kom. Da fikk industri vernet<br />
prøvd seg litt, sier Ødegård.<br />
Industrivernet på<br />
Lillestrøm<br />
Består av virksomhetene Dynea<br />
AS, Allnex Norway KS, Life<br />
Technologies AS Avd. Lillestrøm<br />
og Microbeads AS som<br />
alle holder til innenfor samme<br />
industriområde i Lillestrøm,<br />
like utenfor Oslo.<br />
Har en industriverngruppe<br />
som består av 74 personer,<br />
45 fra Dynea, 22 fra Allnex, 4<br />
fra Life Technologies og 3 fra<br />
Microbeads. Dette er inkludert<br />
staber og teknisk tjeneste.<br />
Dynea og Allnex har forsterkning<br />
i førstehjelp, brannvern,<br />
miljø- og kjemikalievern og<br />
røykdykking. Life har forsterkning<br />
i miljø- og kjemikalievern.<br />
Microbeads har særskilt vedtak<br />
om industrivernplikt og<br />
forsterkning i røykdykking.<br />
24<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
FIKK SKRYT: Innsatsleder Tor Gunnar Bjørnstad (midten) fra Allnex var helt fersk i rollen, men fikk mye skryt<br />
under evalueringen rett etter øvelsen.<br />
LIVE FRA LUFTA: Innsatspersonell<br />
kunne følge dronen live via en skjerm<br />
like ved kommandoplass.<br />
Øvde med droner<br />
Under øvelsen ble det brukt dron er som en ressurs<br />
for brannvesenet.<br />
– Bruk av droner for brannvesenet er opprinnelig<br />
et prøveprosjekt i samarbeid mellom DSB<br />
og Brann Øst som startet i august 2014. Droner<br />
er et kjempenyttig verktøy for å få et bedre<br />
overblikk over situasjonen og skadestedet, forteller<br />
dronepilot Espen Stabell fra Alarmsentral<br />
Brann Øst.<br />
Dronen som ble brukt under øvelsen er utstyrt<br />
med tre kameraer, to vanlige som sender<br />
krystallklare bilder direkte til skjermer ved KO,<br />
og et varmesøkende kamera. I tillegg kan bildene<br />
fra dronen sendes til 110-sentralen. Dronen<br />
veier bare 18 gram og har en flytid på 20<br />
minutter.<br />
– Etter at vi har fått de nødvendige godkjenningene<br />
fra blant annet luftfartstilsynet, brukes<br />
det nå drone i skarpe situasjoner av blant annet<br />
brannvesenet i Moss. Vi håper å kunne ta<br />
det i bruk ved flere brannvesen i fremtiden, sier<br />
Stabell.<br />
•<br />
VIKTIG DRONE: Denne lille dronen var en viktig aktør under øvelsen. Her med to<br />
observatører fra brannvesenet og dronepilot Espen Stabell (midten).<br />
TETTET TANKEN: Kjemikaliedykkere jobber med å tette lekkasjen i en formalin-tank.<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 25
førsteinnsats<br />
«Det vi ønsker å se når vi er på tilsyn<br />
er at løsningene som velges er effektive<br />
og tilpasset de hend elsene som<br />
kan skje i virksomheten»<br />
Rask og riktig innsats<br />
Det finnes ingen fasit på hvordan du skal organisere<br />
industri vernets førsteinnsats.<br />
Hvordan kan industri vernet være til mest mulig<br />
nytte når noe skjer hos dere? Hva er den mest<br />
effektive førsteinnsatsen? Hva kan den nærmeste<br />
personen bidra med hvis noe skjer på arbeidsplassen?<br />
Det er mange spørsmål som kan stilles for<br />
å gi de gode svarene – tilpasset din virkelighet.<br />
Ulike varianter<br />
Når NSO er ute hos virksomhetene ser vi mange ulike<br />
varianter av hvordan industri vernets førsteinnsats<br />
er organisert. Det er bra, for det er ingen fasit<br />
på dette.<br />
Det vi ønsker å se når vi er på tilsyn er at løsningene<br />
som velges er effektive og tilpasset de hendelsene<br />
som kan skje i virksomheten. Derfor stiller<br />
vi spørsmål om hva industri vernet skal håndtere<br />
umiddelbart etter at en hendelse er varslet.<br />
• Skal alt mannskap møte på en mønstringsplass?<br />
• Skal noen gå rett i hovedporten for å møte nødetatene?<br />
• Skal noen gå rett i innsats – rett fra egen arbeidsplass?<br />
• Er bered skapsutstyr lett tilgjengelig på ett eller<br />
flere steder i virksomheten?<br />
Gode øvelser<br />
Mange har testet ut løsninger i øvelser, og noen har<br />
fått kjørt seg på ekte hendelser. NSO oppfordrer alle<br />
til å teste hvor effektivt industri vernet er på de aktuelle<br />
uønskede hendelsene dere har bered skap for.<br />
Gode øvelser vil avdekke om industri vernet har<br />
riktig antall personer med riktige kvalifikasjoner og<br />
riktig utstyr til å gjøre en best mulig jobb. Samtidig<br />
vil det kunne komme nye, smarte ideer om hvordan<br />
tid en frem til innsats kan kuttes:<br />
• Fungerer den oppsatte mønstringsplanen like<br />
godt uansett hvor på virksomheten hendelsen<br />
skjer?<br />
• Hvor raskt mener dere eget personell skal være<br />
på plass for å håndtere en personskade, en brann<br />
eller en lekkasje?<br />
• Hvilket verneutstyr må de kle seg opp i før de går<br />
i innsats? Holder det med det vanlige arbeidstøyet?<br />
26<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
NSO mener<br />
KRITISKE MINUTTER: De første minuttene er kritiske for å redde et liv ved alvorlig skade. En varmeutvikling som stoppes kan<br />
bety at det ikke blir ytterligere skader eller åpne flammer. Kanskje bør alle ha enkel opplæring i elementær førstehjelp og<br />
brannslukking?<br />
Foto: Christian Bendz/NSO arkiv<br />
• Hvor effektiv/smart er plasseringen av nødvendig<br />
verneutstyr?<br />
• Hvor er nødvendig utstyr til bruk i innsats plassert?<br />
• Hvor lang tid tar det å hente dette i ulike<br />
hendelses scenarier på ulike steder i virksomheten?<br />
Andre enn industri vernet<br />
I forlengelsen av disse spørsmålene er det også<br />
grunn til å trekke inn hva dere skal forvente av de<br />
som ikke er med i industri vernet. Vet den som oppdager<br />
en uønsket hendelse hva han/hun skal gjøre?<br />
Vi vet de første minuttene er kritiske for å redde et<br />
liv ved alvorlig skade. Det å stoppe store blødninger<br />
og passe på at den skadde puster er avgjørende<br />
for om den skadde overlever eller ikke. Det samme<br />
gjeld er ved mange branntilløp; en varmeutvikling<br />
som stoppes kan bety at det ikke blir ytterligere skader<br />
eller åpne flammer.<br />
Kanskje bør alle ha enkel opplæring i elementær<br />
førstehjelp og brannslukking? Enkle og klare instrukser<br />
bør være av typen:<br />
• Varsle<br />
• Redde/slukke<br />
• Evakuere<br />
Kan industri vernet gjennomføre en kort og effektiv<br />
opplæring av sin kolleger? På den måten kan du<br />
både sørge for at flere kan handle raskt og riktig, og<br />
samtidig få økt kunnskapen om både hva og hvem<br />
industri vernet er hos dere.<br />
Da vet kollegene hvem som kan bistå, og de kan<br />
si mer om omfang og behov for hjelp når de har fått<br />
litt grunnleggende opplæring. På den måten kan<br />
også varslingen internt bli både raskere<br />
og mer presis ved hendelser.<br />
Knut Oscar Gilje, direktør,<br />
Næringslivets<br />
sikkerhetsorganisasjon<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 27
førsteinnsats<br />
RASKT OG RIKTIG: Rask og riktig førsteinnsats avgjør hvor store konsekvenser en hendelse får. Hvordan vil industrivernet takle en uønsket<br />
hendelse på deres virksomhet?<br />
Illustrasjon: Julius Vidarssønn Langhoff<br />
Bruker seminaret til konsernsamling<br />
Skretting AS sender alle<br />
industri vern lederne og<br />
brann vern lederne fra<br />
sine tre produksjonsanlegg<br />
i Norge til fagseminaret.<br />
Der møter de én dag tidligere enn de<br />
andre deltakerne.<br />
– Hvorfor «tjuvstarter» dere på fagseminaret<br />
med så mange deltakere?<br />
– Det henger sammen med at vi<br />
mandag før fagseminaret holder<br />
møte for de bered skapsansvarlige ved<br />
fabrikkene våre, sier HMS-ingeniør<br />
Roar Hellem som er konsern ansvarlig<br />
for bered skap i Skretting.<br />
Praktisk møte<br />
– Vi tar opp aktuelle saker fra hvert<br />
anlegg i tillegg til at vi samordner oss<br />
når det gjeld er prose dyrer, øvelser,<br />
dokumentasjon og liknende. Vi ønsker<br />
å gjøre ting så likt som mulig i<br />
hele konsernet, og da må vi møtes for<br />
å komme videre.<br />
Hellem forteller at møtene deres er<br />
praktisk in<strong>nr</strong>ettet, akkurat som fagseminaret.<br />
– Derfor passer det godt å legge<br />
konsernsamlingen til fagseminaret.<br />
Vi har leid møterom på seminarhotellet<br />
mandag, og så avslutter vi<br />
vårt separat møte med en hyggelig<br />
middag den kvelden.<br />
Verdensledende<br />
Skretting har posisjon som verdensleder<br />
innen produksjon av ernæringsløsninger<br />
til havbruksnæringen.<br />
Fabrikkene i Norge ligger i Stokmarknes<br />
(74 ansatte), Averøy (122<br />
ansatte) og Stavanger (129 ansatte).<br />
<br />
• NSO<br />
28<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
Den viktige førsteinnsatsen<br />
Hva legger de ulike foredragsholderne på NSOs<br />
årlige fagseminar for industri vern- og beredskapspersonell<br />
i uttrykket «den viktige førsteinnsatsen»?<br />
Hva må være på plass for å kunne<br />
gjennomføre en god førsteinnsats?<br />
Gaute Lorentzen<br />
John Håland<br />
Kan du bered skapsplanen utenat?<br />
– Syretesten for en bered skapsplan<br />
er at de som skal bruke den, kan den<br />
svært godt.<br />
Det er seniorrådgiver i NSO, Ole<br />
Bjørn Kaasa, som hevder dette.<br />
– Hvis folk må begynne å slå opp<br />
i bered skapsplanen i det flakkende<br />
lyset fra brannen eller i tåka fra gassutslippet,<br />
vil det gå galt. Da er enten<br />
planen for komplisert eller personellet<br />
for dårlig opplært. Eller begge deler,<br />
sier Kaasa.<br />
Beredskapsplanen er i grunnen<br />
overflødig i selve innsatsen. Hver<br />
og én må vite hva som skal skje i en<br />
nødssituasjon, og hva som er deres<br />
oppgaver.<br />
– En bered skapsplan er viktig å ha<br />
på plass. Den<br />
kommer til nytte<br />
under eva lueringen,<br />
ved opplær<br />
ing og som<br />
dokumentasjon<br />
overfor myndighetene,<br />
sier<br />
Kaasa.<br />
Ole Bjørn Kaasa<br />
– Still krav!<br />
For å få riktig leveranse på kursene<br />
industri vernet skal ha, er det viktig at<br />
du blir en krevende kunde: Hva vil vi<br />
egentlig ha? Hva trenger vi?<br />
John Håland fra Aker Egersund AS<br />
og Gaute Lorentzen fra Mantena AS<br />
avdeling Grorud er krevende og kritiske<br />
kunder overfor sine leverandører.<br />
– Når vi tar personell ut fra produksjonen<br />
må kursinnholdet være<br />
meningsfylt og givende, og det er<br />
«klar tale» om noe bør forbedres,<br />
hevder Håland og Lorentzen.<br />
Ny politiorganisasjon<br />
Hva betyr politireformen for din<br />
virksomhet?<br />
Neste år får Norge 12 politidistrikter<br />
mot dagens 27. Politidirektoratet<br />
mener dagens organisering begrenser<br />
politiets mulighet til å løse de<br />
viktigste oppgavene best mulig.<br />
«Har lokaliseringen noen betydning<br />
for virksomheter med industrivern?<br />
Blir det<br />
mulig for oss å<br />
opprettholde lokal<br />
kontakt?»<br />
Dette er spørsmål<br />
avdelingsdirektør<br />
Kaare<br />
Songstad er utfordret<br />
til å be-<br />
Kaare Songstad<br />
svare på NSOs<br />
Fagseminar. Songstad er av delingsd<br />
irektør og leder for Avdeling for<br />
bered skap og krisehåndtering i<br />
politi direktoratet.<br />
Det verste som kan skje<br />
Om morgenen den 7. mars, under<br />
kutting av lastebøyen på Draugen<br />
FLP med skjærebrennere, fikk en av<br />
operatørene en plateseksjon over seg.<br />
Stedet var Kværner Stord.<br />
Arbeidskolleger løp umiddelbart til<br />
ulykkesstedet. Personell fra industrivernet<br />
kom raskt til og startet hjerteog<br />
lungeredning. Ambulanse og lege<br />
ankom, og den skadde personen ble<br />
konstatert død av legen.<br />
Industrivern leder Alf Strand og<br />
Steinar Eriksen (Vice President,<br />
Head of Corporate<br />
HSSE) representerer<br />
Kværner Stord.<br />
De fortalte om<br />
ulykken, erfaringene<br />
virksomheten<br />
har gjort og hvordan<br />
hendelsen har<br />
preget bedriften og Alf Strand<br />
de ansatte siden.<br />
– Ikke glem omdømmet<br />
– Miljøutslipp kan være like ille for<br />
omdømmet som for miljøet.<br />
Det sier HMS-leder ved Bergen<br />
Engines AS Hans Aakre og teamleder<br />
Dag Arve Midttun som hadde en<br />
miljøhendelse<br />
ved virksomheten.<br />
Når man foretar<br />
risikoanalyser<br />
tenker man som<br />
regel først på<br />
personell og ytre<br />
miljø. Noen ganger<br />
strekker man<br />
Hans Aakre<br />
seg til risiko for skade på eiendeler<br />
også. Men hva om omdømmet til<br />
bedriften blir ødelagt? I noen tilfeller<br />
bør omdømmet til virksomheten<br />
være en del av risikovurderingen.<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 29
Bli oppdatert: Kom på et NSO-kurs i 2016!<br />
«Nytt» 2-dagerskurs<br />
Det blir i 2016 tilbudt fire dagskurs og to todagerskurs i<br />
«Industrivernforskriften – forstå kravene».<br />
Dagskurs<br />
Dagskurset vil gi en rask gjennomgang av de sentrale delene<br />
av forskriften.<br />
– Dette er et forholdsvis intensivt kurs med hovedfokus<br />
hvordan man organiserer og dimensjonerer industri vernet,<br />
sier juridisk fagsjef i NSO og kursholder Inger H. Bye.<br />
To-dagerskurs<br />
Er du usikker på bered skapsnivået eller trenger en mer<br />
utdypende gjennomgang av vurderingen for å finne riktig<br />
bered skapsnivå, vil todagerskurset passe for deg.<br />
– På dette kurset vil vi gå grundigere inn i problemstillinger<br />
knyttet til vurderingene av bered skapsnivå, og<br />
hvilke forsterkninger som er aktuelle. Todagers kurset<br />
gir også rom for å bruke mer tid på temaene beredskapsplanlegging<br />
og øvelser. Det blir gruppeoppgaver og<br />
lagt til rette for diskusjon av aktuelle problemstiller som<br />
dukker opp underveis, sier Bye.<br />
Det kan gi ekstra utbytte på todagerskurset om del takerne<br />
overnatter. Da vil man også kunne knytte kontakter<br />
med andre som har tilsvarende oppgaver og på den måten<br />
få mer ut av kurset.<br />
Todagerskursene vil bli holdt i Oslo, mens dagskursene<br />
går ulike steder i landet.<br />
Industri vernforskriften: 1- og 2-dagers<br />
Kursene passer for industri vern ledere som har behov<br />
for innsikt i forskrift om industri vern, hvilke oppgaver<br />
en industri vern leder må løse og hvordan et industri vern<br />
skal organiseres og dimensjoneres. Andre med beredskapsansvar<br />
og de som har behov for å oppdatere seg vil<br />
også få utbytte av kurs et. Kurset består av fore les n inger<br />
og gruppe oppgaver. Det kreves ingen for kunnskaper.<br />
17. feb. Gardermoen<br />
13.–14. apr. Oslo<br />
25. mai Bergen<br />
14. sept. Gardermoen<br />
19.–20. okt. Oslo<br />
23. nov. Stavanger<br />
MER LÆRING: Er du usikker på beredskapsnivået til virksomheten eller trenge<br />
skapsnivå, vil todagerskurset passe for deg.<br />
SIMKAT: 2- og 3-dagerskurs<br />
På SIMKAT (simulering av katastrofer) får deltakerne prøvd<br />
seg i ulike roller på skadested og i redningsstab. Kurset<br />
gir blant annet trening i innsatsledelse på skadested og<br />
organisering av redningsstab. Det nye 2-dagerskurset er<br />
tilpasset virksomheter med grunnleggende bered skap eller<br />
de med 1-2 forsterk ninger. 3-dagerskurset er tilpasset<br />
virksomheter med flere forsterkninger. SIMKAT passer for<br />
alle med roller i virksomhetens bered skap, personer i redningsstab<br />
og i virksomhetens ledelse. Sted: Asker<br />
2 dager: 8.–9. mars<br />
2 dager: 20.–21. sept.<br />
3 dager: 5.–7. april<br />
3 dager: 15.–17. nov.<br />
FEBRUAR<br />
MARS<br />
APRIL<br />
MAI / JUNI<br />
uke M T O T F<br />
uke M T O T F<br />
uke M T O T F<br />
uke M T O T F<br />
5 1 2 3 4 5<br />
9 1 2 3 4<br />
14 4 5 6 7 8<br />
18 2 3 4 5 6<br />
6 8 9 10 11 12<br />
10 7 8 9 10 11<br />
15 11 12 13 14 15<br />
19 9 10 11 12 13<br />
7 15 16 17 18 19<br />
11 14 15 16 17 18<br />
16 18 19 20 21 22<br />
20 16 17 18 19 20<br />
8 22 23 24 25 26<br />
12 21 22 23 24 25<br />
17 25 26 27 28 29<br />
21 23 24 25 26 27<br />
13 28 29 30 31<br />
22 30 31 1 2 3<br />
30<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
Kursene er åpne for alle – meld deg på: nso.no<br />
Kurs i øvelsesplanlegging<br />
NSO og Nasjonalt utdanningssenter for samfunns sikkerhet<br />
og beredskap (NUSB) tilbyr representanter fra industri en<br />
opplæring i å planlegge, gjennomføre og evaluere øvelser<br />
i sin virksomhet i henhold til relevante og anerkjente<br />
øvingsveiledere.<br />
Den primære målgruppen er industrivernledere og andre<br />
med ansvar for øvelser. Ledergruppen i en virksomhet<br />
kan også ha nytte av kurset.<br />
Sted: Sentrale østlandetsområdet<br />
15.–17. mars 25.–27. oktober<br />
r en mer utdypende gjennomgang av vurderingen for å finne riktig bered-<br />
Foto: Karoline Kathrine Åbyholm/NSO arkiv<br />
Risiko- og beredskapsanalyse i praksis<br />
Kurset skal gi grunnleggende ferdigheter i å kartlegge farer<br />
og problemer, og å utføre en risikovurdering og beskrivelse<br />
som skal benyttes som beslutningsgrunnlag for<br />
å prioritere eventuelle tiltak.<br />
Kurset gjennomgår hvordan du utarbeide en oversikt<br />
over alle uønskede hendelser – som er utgangspunktet<br />
for en beredskapsanalyse. Du vil også lære å velge ut dimensjonerende<br />
uønskede hendelser og hvordan du gjennomfører<br />
en beredskapsanalyse av disse. Med bakgrunn i<br />
analysene får du grunnlag for detaljert dimensjonering av<br />
industrivernet.<br />
Sted: Asker<br />
5.-6. april 1.-2. november<br />
Fagseminaret<br />
NSOs Fagseminar holdes hvert år den første tirsdagen og<br />
onsdagen i desember.<br />
Seminaret tilrettelegges for industri vern ledere og ledende<br />
fagpersoner innen bered skap.<br />
Seminaret består av foredrag, muligheter for mingling<br />
med andre industri vernere og besøk i utstillingen. Utstillere<br />
fra hele landet stiller med det siste og beste innenfor<br />
bered skaps- og industri vernutstyr og tjenester.<br />
Festmiddagen tirsdag kveld med underholdning er for<br />
mange et høydepunkt. Sted: Gardermoen<br />
Førstehjelpskurs<br />
Et svært realistisk og praktisk rettet kurs i førstehjelp tilpasset<br />
industrivern. På kurset vil man få praktisk trening<br />
i å håndtere alvorlige personskader under veiledning av<br />
instruktører med erfaring fra profesjonell ambulansetjeneste.<br />
Det vil være profesjonelle markører, og deltakerne<br />
får muligheten til å trene på å behandle skadene i<br />
trygge og rolige omgivelser.<br />
Sted: Sentrale østlandsområdet<br />
6.–7. desember<br />
1. juni 1. september<br />
SEPTEMBER<br />
OKTOBER<br />
NOVEMBER<br />
DESEMBER<br />
uke M T O T F<br />
uke M T O T F<br />
uke M T O T F<br />
uke M T O T F<br />
35 1 2<br />
40 3 4 5 6 7<br />
44 1 2 3 4<br />
48 1 2<br />
36 5 6 7 8 9<br />
41 10 11 12 13 14<br />
45 7 8 9 10 11<br />
49 5 6 7 8 9<br />
37 12 13 14 15 16<br />
42 17 18 19 20 21<br />
46 14 15 16 17 18<br />
50 12 13 14 15 16<br />
38 19 20 21 22 23<br />
43 24 25 26 27 28<br />
47 21 22 23 24 25<br />
51 19 20 21 22 23<br />
39 26 27 28 29 30<br />
44 31<br />
48 28 29 30<br />
52 26 27 28 29 30<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 31
førsteinnsats<br />
10 m 2 MODELLBORD: En hel næringspark har<br />
fått plass i møtesalen på hotellet på Vettre. På<br />
SIMKAT-kurset øver deltakerne på å bli bedre<br />
på ledelse og innsats.<br />
32<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
Læring<br />
gjennom «lek»<br />
Hvordan kan små plastdokker, lekebiler og et<br />
modellbord gjøre industri vernet ditt bedre?<br />
tekst og foto: Ingeborg Altern<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 33
førsteinnsats<br />
«Dette er et opplevelseskurs, og hvis SIMKATklaffen<br />
kan dette ned hos deltakerne når de<br />
trenger den, er vi fornøyde»<br />
Bjørn Egil Jacob sen, spesialrådgiver i NSO<br />
Av alle NSOs kurs er SIMKAT (Simulering<br />
av ledelse og innsats ved<br />
ulykker og katastrofer) et av de mest<br />
praktiske. Men hvordan kan man øve på<br />
en industri katastrofe inne på et hotell?<br />
Med leker!<br />
På forhånd har deltakerne fått tilsendt<br />
fiktive Sørnes næringsparks sikkerhetshåndbok.<br />
Slik vet de hvilke sikkerhetsregler<br />
som gjelder og hva som forventes<br />
av industri vernet i næringsparken.<br />
Sørnes næringspark er basert på det<br />
gamle koksverket i Mo i Rana, og modellen<br />
er en kopi av anlegget der.<br />
Med rollespill og rekvisitter i miniatyr<br />
må kursdeltakerne nå leve seg inn i<br />
ulike scenarioer på Sørnes: Hva gjør du<br />
ved strømbrudd og oversvømmelser?<br />
Hvordan er det best å handle når en kollega<br />
er blitt påkjørt? Hva må industrivernet<br />
gjøre om det brenner i et bygg?<br />
Hva skal industrivernet gjøre før og etter<br />
at nødetatene har kommet?<br />
Spillets gang<br />
For hvert spill blir kursdeltakerne delt i<br />
to lag: Redningsstab og skadested. Innsatsledelsen<br />
på skadestedet holder til<br />
ved modellbordet over Sørnes næringspark,<br />
mens staben sitter i et eget rom.<br />
De to lagene kommuniserer med hverandre,<br />
annet innsatspersonell og omverdenen<br />
via sambandsradioer og telefoner.<br />
Det er NSO-ansatte som spiller de<br />
andre rollene og leder spillet.<br />
– Det er bare kapittel-3 virksomheter,<br />
de med forsterkninger, som har krav om<br />
redningsstab, men alle virksomheter<br />
har nytte av en redningsstab og det vil<br />
alltid være noen som fungerer som stab,<br />
selv om de ikke har det på papiret, påpeker<br />
NSOs seniorrådgiver Per Martin<br />
Ødegård før det første spillet starter.<br />
Stabens oppgave er å ta trykket utenfra<br />
og støtte skadestedsledelsen.<br />
Med flere deltakere enn roller får<br />
noen jobben med å observere dem som<br />
spiller.<br />
– Det var lærerikt å være observatør<br />
også, å se hvordan de andre håndterte<br />
situasjonene, sier Yngve Staal Andersen<br />
i evalueringen etter et av spillene.<br />
– Evalueringen tar lenger tid enn selve<br />
gjennomføringen på de første spillene,<br />
men mot slutten av kurset er det spillet<br />
som tar lengst tid. Hvorfor har dere lagt<br />
det opp slik?<br />
– Dette har vi gjort helt bevisst. Det<br />
tar tid for deltakerne å etablere et godt<br />
forhold til spillet, måten å gjennomføre<br />
det på, måten vi snakker sammen<br />
på i evalueringen, og det å bli trygge på<br />
hverandre. Deltakerne må bli trygge for<br />
å slippe seg løs, og de må få en følelse<br />
av at her er vi i samme båt. De må bli<br />
kjent så de kan benytte hverandres kompetanse,<br />
forteller spilleder Bjørn Egil<br />
Jacob sen, spesialrådgiver i NSO.<br />
Han mener kurset er nyttig for alle.<br />
– Førsteinnsatsen er så viktig at selv<br />
garva industrivernere har godt av en<br />
oppfriskning på hva de skal gjøre når<br />
ulykken inntreffer. Dessuten er det nyttig<br />
å trene på kommunikasjon.<br />
Innfridde forventninger<br />
Kursleder Ole Bjørn Kaasa innleder<br />
alltid med å spørre om deltakernes for<br />
SIMKAT<br />
Simulering av ledelse og innsats<br />
ved ulykker og katastrofer<br />
(SIMKAT) er et praktisk kurs<br />
for redningsstab og ledende<br />
innsatspersonell.<br />
Kurset ledes av NSOs ansatte<br />
med hjelp av representanter<br />
fra nødetatene.<br />
Kurset inneholder noe teori,<br />
men mest øvelser i form av<br />
spill:<br />
• Kursdeltakerne får roller,<br />
scenarioet blir presentert.<br />
• Rollespillet gjennomføres,<br />
NSO leder spillet.<br />
• Redningsstaben og skadestedsledelsen<br />
evaluerer spillet<br />
hver for seg og sammen.<br />
To varianter: Todagers- og<br />
tredagerskurs, hver variant<br />
avholdes to ganger årlig.<br />
Første gang arrangert i 1986,<br />
inspirert av øvelser for plattformledere<br />
offshore hvor man<br />
trente på håndtering av mulige<br />
katastrofer og ulykker.<br />
ventninger.<br />
– Vi skal vel simulere ulykker,<br />
prøve oss på hvordan vi håndterer<br />
det, foreslår en.<br />
– Jeg håper jeg lærer å holde<br />
hodet kaldt, sier en annen og flere<br />
nikker samtykkende.<br />
u<br />
34<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
SIMKAT_1609_0030.jpg<br />
STABEN I ARBEID: I staben sitter loggfører, vedlikeholdssjef, fagansvarlig for farlig gods, sambandsansvarlig, ansvarlig for personalinformasjon og<br />
media med assistent og redningsleder.<br />
I SPILLROMMET: Alle ansvarlige får hver sin vest.<br />
DET FØRSTE STABSMØTET: Per Martin Ødegård anbefaler<br />
å ha en plakat med plan for det første møtet.<br />
KART PÅ STABSROMMET: NSO råder alle virksomheter til å ha kart over virksomheten<br />
lett tilgjengelig. Sammen med kunnskap om vindretning kan man da<br />
raskt få oversikt over hendelsen, hva som kan skje framover og hvor man bør ha<br />
samlingsplasser. Her er det Are Holen som tegner inn de siste hendelsene.<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 35
førsteinnsats<br />
GODT FORNØYDE: Innsatsleder André<br />
Dale og industri vern leder Thomas Budeng<br />
i NOAH var fornøyde etter kurset.<br />
SPILLBORDET: Bjørn Egil Jacobsen (t.h.)<br />
forklar er spillereglene.<br />
– Jeg vil bli tryggere i rollen min,<br />
så jeg ikke klapper sammen når noe<br />
skjer.<br />
– Vi vil vel sitte igjen med mer<br />
kunnskap om helheten og samspillet,<br />
tror en deltaker.<br />
– Vi skal vite hva man skal gjøre i<br />
ulike situasjoner, supplerer en annen.<br />
«SIMKAT-klaffen»<br />
Etter to dagers intens trening er dommen<br />
klar: Alle forventninger ble innfridd.<br />
– Deltakerne virker veldig fornøyde,<br />
men de kom også med forslag til forbedringer.<br />
Pleier dere å gjøre mange<br />
endringer fra kurs til kurs?<br />
– SIMKAT er et levende, dynamisk<br />
kurs, men det er stort sett bare små<br />
endringer. Vi tar innover oss de kommentarene<br />
som kommer. Hvis deltakerne<br />
ber meg være mer direkte og<br />
tydelig, og ikke for «pusete», kan det<br />
gjøre at jeg klarer å være mer konkret<br />
neste gang, forklarer Jacobsen.<br />
– Hva tror du er den største nytteverdien<br />
av å delta på SIMKAT?<br />
– Å få en opplevelse av mestring,<br />
og ta det med seg hjem slik at man tør<br />
å gå inn i oppgaver der. En fabrikksjef<br />
fortalte at et år etter at han var<br />
på kurs et opplevde virksomheten en<br />
alvorlig hendelse. Han sa «Da jeg gikk<br />
inn i rommet for redningsstaben var<br />
det som om «SIMKAT-klaffen» datt<br />
ned – jeg visste hva jeg skulle gjøre.»<br />
Dette er et opplevelseskurs, og hvis<br />
SIMKAT-klaffen kan dette ned hos<br />
deltakerne når de trenger den, er vi<br />
fornøyde, sier Jacobsen.<br />
To på kurs<br />
Innsatsleder André Dale og industrivernleder<br />
Thomas Budeng i NOAH<br />
AS var to av deltakerne på kurset.<br />
<strong>Sikkerhet</strong> tok en prat med dem før<br />
og etter kurset.<br />
– Hvilke forventinger har dere til<br />
SIMKAT?<br />
– Jeg gleder meg, dette blir ikke<br />
et vanlig koseseminar. Jeg håper jeg<br />
skal få trening slik at jeg ikke stresser<br />
når noe virkelig skjer, sier André<br />
Dale.<br />
Thomas Budeng har vært på<br />
innsats lederkurs tidligere.<br />
– Jeg forventer at jeg skal sitte<br />
igjen med mer lærdom, og bli enda<br />
bedre til å håndtere jobben.<br />
I etterkant var de begge godt fornøyde:<br />
– Jeg synes kurset var veldig bra.<br />
Forventningene ble definitivt innfridd,<br />
sier Budeng.<br />
– Dette er noe jeg vil anbefale<br />
videre til de andre i industri vernet<br />
hjemme. Dette er noe alle kunne<br />
hatt nytte av, sier Dale.<br />
– Hva vil dere ta med dere av læring<br />
fra SIMKAT?<br />
– Jeg kommer til å be om at vi får<br />
propper på radioene våre. Nå har vi<br />
sånn vi trykker på og snakker inn i,<br />
men det skaper mye unødig støy.<br />
Derfor var de radioene vi brukte under<br />
SIMKAT smarte fordi de var med<br />
propp, og da slipper man å bli så forstyrret<br />
når man skal kommunisere,<br />
sier Dale.<br />
– Jeg kan varmt anbefale SIMKAT<br />
til andre industri vernere, sier Budeng.<br />
TEGN DET DU HØRER: Kai Kvalsøre tar imot beskrivels<br />
Tenk – tr<br />
Når uhellet er ute gjeld er<br />
det å tenke klart og formidle<br />
det du ser. At dét<br />
kan være vanskelig fikk<br />
kursdeltak erne erfare.<br />
Kjernen i SIMKAT er trening. Allerede<br />
etter et par foredrag fikk deltakerne<br />
sin første praktiske utfordring: Å<br />
beskrive en tegning så godt at andre<br />
klarer å tegne det du ser.<br />
Kursdeltakerne ble delt i to lag.<br />
Med halve laget i kurssalen foran en<br />
tom tegneblokk og den andre halvdelen<br />
i et annet rom med en tegning<br />
foran seg, skulle de siste via radiosamband<br />
formidle det de så så presist<br />
som mulig.<br />
Feil størrelse<br />
At tegningen de hadde fått var mind re<br />
enn arket den skulle tegnes på, gjorde<br />
øvelsen ekstra vanskelig<br />
– Vi ganget opp størrelsen på<br />
36<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
ene og forklarer hva laget skal tegne.<br />
SI DET DU SER: Terje Holt forsøker å forklare figurene på tegningen.<br />
ykk – tal<br />
hovedfiguren, men glemte det på de<br />
andre tingene på tegningen, forteller<br />
Terje Holt i Mantena.<br />
Med seg på laget hadde han blant<br />
annet kollegene Are Holen og Kathrine<br />
Gonella. De tre syntes det var<br />
vanskelig å beskrive det de så.<br />
– Du står og ser en tegning og<br />
skjønner ikke hvorfor de i den andre<br />
enden ikke skjønner.<br />
I etterpåklokskapens lys så de at de<br />
kunne løst oppgaven bedre:<br />
– Vi burde tegnet figurene opp i<br />
rett størrelse inne hos oss.<br />
Kommunikasjon med en fremmed<br />
I det andre rommet sto Kai Kvalsøre<br />
fra Avery Dennison NTP AS og tok<br />
imot Holts beskrivelser.<br />
– Læringskurven var bratt siden<br />
jeg ikke kjente ham fra før og ikke vet<br />
hvordan han kommuniserer, og dermed<br />
stilte jeg spørsmål som ikke var<br />
relevante.<br />
Da de begynte å bekrefte hverandres<br />
meldinger gikk det bedre.<br />
– Først var jeg redd han trodde jeg<br />
var dum da jeg begynte å gjenta alt<br />
han sa.<br />
Men Holt var glad for dette.<br />
– Å gjenta beskjedene gjorde kommunikasjonen<br />
lettere, og dessuten gir<br />
det en sikkerhet ved eventuelle radiobrudd.<br />
Du vet om meldingen er kommet<br />
fram eller ikke.<br />
Riktige ord<br />
Kollegene fra Mantena mente øvelsen<br />
var en vekker på hvor vanskelig kommunikasjon<br />
kan være.<br />
– Man må være tydelig, kortfattet<br />
og ikke bruke vanskelige ord.<br />
Holen mener at kommunikasjon<br />
kan være utfordrende selv med medarbeidere<br />
man kjenner godt.<br />
– Du forventer at de andre i<br />
industri vernet kan språket ditt, men<br />
det er ingen selvfølge.<br />
Holde hodet kaldt<br />
På det andre laget var det Jarle Elvekrok<br />
fra Avery Dennison NTP AS<br />
som fikk prøve seg som sambandsmann.<br />
– De rundt meg pratet samtidig<br />
som jeg skulle snakke med de i det<br />
andre rommet på radioen. I en reell<br />
situasjon kan det bli voldsomt.<br />
Med alle sanseinntrykkene på et<br />
skadested er han redd han vil bli<br />
stresset.<br />
– Det kan være vanskelig å holde<br />
hodet kaldt, tror Elvekrok<br />
Nettopp det å få en smakebit på<br />
stresset i en reell hendelse er noe av<br />
hensikten med øvelser.<br />
– I en reell situasjon må man tenke<br />
klart og kommunisere klart. Derfor<br />
sier vi tenk, trykk, tal. Tenk gjennom<br />
hva du skal si før du trykker på<br />
sambandsknappen. Si det du skal si<br />
og vent på tilbakemelding, forklarer<br />
kursleder Ole Bjørn Kaasa.<br />
NSOs Per Martin Ødegård understreker<br />
hvor viktig det er å unngå misforståelser.<br />
– Når man forklarer hvilken ventil<br />
som skal stenges må man være sikker<br />
på at de i den andre enden stenger akkurat<br />
den ventilen du mener, og ikke<br />
en av de tjue andre.<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 37
førsteinnsats<br />
DE TRE NØDETATENE: Politi førstebetjent Stefan Moldvær (t.v.), brannsjef Jørn Røed (midten) og ambulansefagarbeider Morten Askevold.<br />
Redder liv – sammen<br />
Politi, brannvesen, ambulansetjeneste<br />
og industrivern<br />
er tannhjul som<br />
virker sammen i maskineriet,<br />
mener nødetatene.<br />
I over ti år har Stefan Moldvær fra<br />
Telemark politidistrikt og Morten<br />
Askevold fra ambulansetjenesten ved<br />
Sykehuset Telemark vært faste aktører<br />
på SIMKAT. De har klare meninger<br />
om kurset og samarbeidet med<br />
industri vernet ellers.<br />
Proffe innsats ledere<br />
– Det er viktig at industri vernet får<br />
innblikk i organiseringen av redningstjenesten,<br />
sier Askevold.<br />
– Med et felles ståsted blir vi<br />
sammen mer effektive på å redde liv<br />
og begrense skade, supplerer Moldvær<br />
og oppfordrer industri vernet til<br />
å ta kontakt med politiet lokalt og<br />
bygge relasjoner.<br />
– Det kan være lettere sagt enn<br />
gjort, skyter Jørn Røed fra Asker og<br />
Bærum brannvesen inn.<br />
Noen industri vern rapporterer at<br />
de har hatt problemer med å få politiet<br />
til å spille på lag med dem. Politiførstebetjent<br />
Moldvær håper at mer<br />
profesjonelt politi, med spesialtrente<br />
innsats ledere, vil rette opp i dette.<br />
– Flere steder tar politibetjenter<br />
kjentmannsprøver på virksomhetene<br />
slik at de er sikkerhetsklarert til å<br />
ferd es der.<br />
Han oppfordrer industri vernet til<br />
å varsle politiet i god tid før øvelser<br />
eller dersom de ønsker bedriftsbesøk.<br />
– Med noen ukers planlegging kan<br />
politiet sette av mannskap og komme<br />
forberedt til virksomheten.<br />
Samvirkekurs<br />
Moldvær og Askevold ivrer for samvirkekurs<br />
der de ulike delene av redningstjenesten<br />
øver på å virke godt<br />
sammen på et skadested. I distrikter<br />
med mye industri vil det være naturlig<br />
at øvelsesskadestedet med jevne<br />
mellomrom legges til lokale virksomheter.<br />
– I Telemark har vi hatt samvirkeøvelser<br />
med industri vernet som en av<br />
aktørene, forteller Askevold.<br />
Han mener at det viktigste ved<br />
SIMKAT og lokale øvelser er at deltakerne<br />
får innsyn i hverandres oppgaver.<br />
– Vi er alle små tannhjul som må<br />
virke sammen for at maskineriet skal<br />
funke, sier Askevold.<br />
Når alarmen går<br />
Ved reelle hendelser trenger redningstjenesten<br />
å bli møtt på en god<br />
måte av industri vernet.<br />
– Når alarmen går må vi få vite om<br />
det er forhold som gjør vi bør velge<br />
én bestemt vei eller port. Og vi vil bli<br />
møtt av en kjentmann som har oversikt<br />
over utstyr, mannskap og eventuelle<br />
gjester, forteller Moldvær.<br />
Også for brannvesenet er oversikt<br />
over mennesker viktig.<br />
– Vårt første anliggende er savnede<br />
personer. Og vi trenger industrivernets<br />
kompetanse. Dere har spisskompetansen<br />
på deres farlige stoffer,<br />
påpeker Røed.<br />
Askevold ber industri vernet ringe<br />
alarmsentralen og rapportere hvis pasienters<br />
situasjon endrer seg.<br />
– I ambulansen har vi en skjerm<br />
hvor vi fortløpende får oppdateringer<br />
slik at vi er best mulig forberedt når vi<br />
ankommer skadestedet.<br />
Moldvær understreker at politiet<br />
ikke er ute ette å ta noen.<br />
– Si fra om farer eller feil dere kjenner<br />
til, ikke gjem dem unna! Vi må<br />
få vite om dem raskt så vi kan sette i<br />
gang tiltak for å redde liv og helse. •<br />
38<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
førstehjelpen<br />
GJØR NOE: Hvis en kollega trenger redning ned fra høyde, kan det hende du må ha hjelp av kolleger og eventuelt en båre, men det er<br />
viktig å huske på at det verste man kan gjøre i førstehjelpssammenheng er å ikke gjøre noe.<br />
Foto: NSO arkiv<br />
Den første hjelpen<br />
Noen skader seg –<br />
hva er det første du<br />
gjør?<br />
I et førstehjelpsperspektiv er førsteinnsatsen<br />
den hjelpen som umiddelbart<br />
settes i gang etter at en skade eller<br />
akutt sykdom har oppstått. Som oftest<br />
er det tilfeldig forbipasserende som<br />
utfører førsteinnsatsen, enten det er<br />
snakk om kollegaer på en virksomhet<br />
eller fremmede ute på gaten.<br />
Varsle først<br />
Se for deg at en kollega ved siden av<br />
deg blir klemt under tung last, og<br />
at nærmeste kompetente industrivernmannskap<br />
er 1-2 minutter unna.<br />
Da er det du som utgjør førsteinnsatsen,<br />
og det er i denne fasen at sannsynligheten<br />
for å gjøre de livreddende<br />
tiltakene er størst.<br />
Førsteinnsats innebærer da å varsle<br />
(ellers så får du ikke hjelp) i henhold<br />
til rutinene på virksomheten.<br />
I eks empelet over kan førsteinnsatsen<br />
også være å fjerne den tunge lasten<br />
slik at vedkommende kommer fri,<br />
andre ganger kan det være å stanse en<br />
stor pågående blødning. Det kan være<br />
å sørge for fri luftvei slik at vedkommende<br />
får puste, eller det kan i ytterste<br />
konsekvens være at du igangsetter<br />
hjerte- og lungeredning umiddelbart.<br />
Sunn fornuft<br />
Har du grunnleggende førstehjelpskunnskap<br />
drillet inn vil du instinktivt<br />
vite hva du skal gjøre nesten uansett<br />
skade eller sykdom. Men selv med<br />
bare sunn fornuft kommer du langt.<br />
Se for deg at en person faller i vannet<br />
og roper: «Jeg kan ikke svømme!»<br />
Hvis du ikke gjør noe, men heller<br />
venter og overlater ansvaret til nødetater<br />
eller andre så risikerer vedkommende<br />
å drukne. Trekker du derimot<br />
vedkommende på land har du sannsynligvis<br />
reddet et liv.<br />
I førstehjelp gjelder følgende regel:<br />
Det verste man kan gjøre er å la være<br />
å gjøre noe.<br />
Men vil du øke sjansen for at det du<br />
gjør er det mest fornuftige bør du trene<br />
førstehjelp. Kanskje industri vernet<br />
kan ta initiativ til kursing av alle ansatte<br />
i basal førstehjelp?<br />
Erik Schjenken<br />
Seniorrådgiver i NSO,<br />
har tidligere arbeidet<br />
i Sykehuspartner<br />
og ambulansetjenesten<br />
i Oslo.<br />
epost: erik@nso.no<br />
telefon: 952 08 859<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 39
førsteinnsats<br />
uønskede<br />
hendelser<br />
2. Uønskede hendelser<br />
Neste punkt er å komme frem til uø<strong>nr</strong>isikovurdering<br />
Veien til bered skap og innsats<br />
Skal dere få en god bered skap må dere kombinere<br />
kunnskap om metoder med kunnskap om virksomheten.<br />
Beredskap er å vite mest mulig om<br />
hva som kan skje og å være forberedt<br />
på å takle det som kommer.<br />
Hvordan kan virksomheten vite<br />
hva som kan skje? Ved å gjennomføre<br />
en risikovurdering som resulterer i en<br />
oversikt over mulige uønskede hendelser.<br />
Hvordan kan dere bli i stand til å<br />
takle disse uønskede hendelsene? Ved<br />
å bruke bered skapskompetansen til å<br />
planlegge tiltak.<br />
Når denne bered skapen er tilpasset<br />
virksomhetens uønskede hendelser,<br />
er robust, forsvarlig og effektiv, blir<br />
systematisk styrt og overvåket, ja da<br />
er det industri vern.<br />
Fra papir til praksis<br />
Enkelt? Det kan kanskje diskuteres,<br />
men dette er noen ingredienser som<br />
må på plass:<br />
1. Gjennomføre en kvalitativ risikovurdering.<br />
2. Komme frem til uønskede hendelser<br />
som kan oppstå.<br />
3. Gjøre et utvalg blant de mulige<br />
uønskede hendelsene og komme<br />
frem til dimensjonerende hendelser.<br />
4. Benytte de dimensjonerende<br />
uønskede hendelsene som beslutningsgrunnlag<br />
for planlegging og<br />
forberedelse av tiltak.<br />
1. Risikovurdering<br />
For å gjennomføre en kvalitativ<br />
risiko vurdering må man ha metodekunnskap,<br />
kjenne virksomheten, forstå<br />
hvorfor man gjennomfører risikovurderingen<br />
og hva man vil med<br />
resultatet.<br />
40<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
dimensjonerende<br />
uønskede hendelser<br />
tiltak<br />
ARBEIDET BAK GOD FØRSTEINNSATS: Med kunnskap om virksomheten kombinert med kompetanse på risikovurdering, vil dere klare å<br />
identifisere virksomhetens potensielle uønskede hendelser, konsekvensene av disse og plukke ut hvilke av hendelsene som skal avgjøre<br />
dimensjonen på deres industrivern. Kjenner dere nødetatene på stedet, hvilke ressurser dere har internt, hva som kreves for å takle hendelsene<br />
og hvordan man lager en beredskapsplan, kan dere iverksette tiltak for å takle (og forebygge) de mulige hendelsene.<br />
skede hendelser som kan oppstå. For<br />
å finne frem til disse må man kjenne<br />
virksomheten, kunne vurdere aktuelle<br />
hendelser og beskrive konsekvensene<br />
av disse.<br />
3. Dimensjonerende hendelser<br />
Deretter må man gjøre et utvalg blant<br />
hendelsene og vurdere hvilke av de<br />
mulige uønskede hendelser som<br />
krev er mer av bered skapen enn andre<br />
mindre krevende hendelser. Det er de<br />
mest krevende hendelsene som må<br />
bestemme hva som trengs av personell,<br />
kompetanse og utstyr.<br />
4. Planlegge tiltak<br />
Disse såkalte dimensjonerende uønskede<br />
hendelsene skal benyttes som<br />
beslutningsgrunnlag for forberedelse<br />
av tiltak. Tilstrekkelig kunnskap om<br />
hva som er nødvendige tiltak innenfor<br />
aktuelle bered skapsfaglige områder er<br />
viktig, i hovedsak innen førstehjelp,<br />
brannbekjempelse og kjemikalievern.<br />
I tillegg er det nødvendig med<br />
kunnskap om nødetatene og om<br />
hvordan man best forbereder samarbeid<br />
og utnyttelse av felles ressurser.<br />
Og kanskje det viktigste: Hvordan utvikle,<br />
etablere og innarbeide en praktisk<br />
og effektiv bered skapsplan.<br />
Det er også viktig med kunnskap<br />
om samfunnets minstekrav som må<br />
etterleves; nemlig regelverk.<br />
Ledelse og systematikk<br />
Kunnskap om metoder og egen virksomhet<br />
står altså sentralt. I tillegg må<br />
ledelse og systematisk arbeid være på<br />
plass for å oppnå et forsvarlig, effektivt<br />
og robust industri vern.<br />
Industrivern leder<br />
En industri vern leder skal ivareta de<br />
administrative oppgavene. Dette vil si<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 41
førsteinnsats<br />
«Du har et sett med dimensjonerende hendelser<br />
som grunnlag for organisering og<br />
dimensjonering av industrivernet, du har<br />
nødvendig beredskapskompetanse og har<br />
tildelte ressurser. Spørsmålet er om disse<br />
ressursene er tilstrekkelige.»<br />
dokumentasjon, personelloversikter,<br />
oversikt over kvalifikasjoner, øvelser,<br />
utstyr og materiell. I tillegg til risikovurdering,<br />
oversikt over aktuelle<br />
uønskede hendelser, bered skapsplan,<br />
org anisering og kommunikasjon med<br />
myndigheter og parter.<br />
Det forventes at industri vern leder<br />
er nettopp en leder, har nødvendig<br />
myndighet og ressurser til å ivareta<br />
oppgavene. Det viser seg å være særlig<br />
viktig med solid forankring i toppledelsen.<br />
Gode verktøy<br />
Det er krevende å opprettholde en<br />
god bered skap over tid. Det er nødvendig<br />
med løpende kontakt og informasjon,<br />
medvirkning og ikke minst<br />
gode øvelser som skaper engasjement<br />
og interesse. Det er ingen lett oppgave<br />
å bygge gode relasjoner og en kultur<br />
der alle bidrar, men et systematisk arbeid,<br />
god informasjon, god gjennomføringsevne,<br />
evaluere og rette opp<br />
avtalte forbedringsområder, er gode<br />
verktøy.<br />
Førsteinnsatsen<br />
Effektiv førsteinnsats er av avgjørende<br />
betydning. Den er av så stor<br />
betydning at det er forsvarlig å legge<br />
inn store ressurser for å oppnå en god<br />
førsteinnsats.<br />
For industri vernet vil det normalt<br />
være slik at det er førsteinnsatsen<br />
som koster mest og som gir mest<br />
igjen. Enhver forstår betydningen av<br />
rask reaksjon når det er fare for liv eller<br />
når brann oppstår. Enhver forstår<br />
også at reaksjonen til den eller de som<br />
er nærmest når hendelsen oppstår<br />
kan være av avgjørende betydning.<br />
Og det er grunnlaget for den evige, og<br />
ofte gode, diskusjonen om hva som er<br />
de beste tiltakene.<br />
To ytterpunkt<br />
I enkelte virksomheter er alle en del<br />
av industri vernet med kvalifikasjoner<br />
som tilfredsstiller grunnleggende<br />
krav. I en vanlig jobbsituasjon er de<br />
iført tilstrekkelig verneutstyr og kan<br />
raskt gå i innsats ved behov.<br />
Andre virksomheter har egen<br />
brann stasjon med bil og utrykningstøy.<br />
Disse er organisert med utvalgt<br />
innsatspersonell med særlige kvalifikasjoner<br />
og med oppmøteplass i<br />
brann stasjon når en hendelse varsles.<br />
For begge er førsteinnsatsen viktig<br />
og avgjørende, men potensialet for<br />
alvorlige konsekvenser i de dimensjonerende<br />
uønskede hendelsene er<br />
forskjellig. Bak de ulike resultatene er<br />
det bered skapskompetansen som har<br />
jobbet og etablert en tilpasset beredskapsplan.<br />
Beslutningsgrunnlaget er virksomhetens<br />
uønskede hendelser, virksomhetens<br />
behov og virksomhetens egenart.<br />
Godt tilpasset industri vern er<br />
avgjørende, og det finnes nesten like<br />
mange løsninger som det finnes antall<br />
industri vernpliktige virksomheter.<br />
Revurdere tiltakene<br />
Du har et sett med dimensjonerende<br />
hendelser som grunnlag for<br />
organisering og dimensjonering av<br />
industri vernet, du har nødvendig<br />
bered skapskompetanse og har tildelte<br />
ressurser. Spørsmålet er om disse ressursene<br />
er tilstrekkelige. Svaret ditt<br />
kan være nei, og du må gjennomføre<br />
diverse kompenserende tiltak.<br />
Disse tiltakene skal redusere sannsynligheten<br />
og/eller mulige konsekvenser.<br />
Tiltakene er ofte tekniske<br />
eller organisatoriske og bør være mer<br />
eller like effektive som ditt ønskede<br />
førstevalg. Dette kan dreie seg om<br />
tekniske tiltak som deteksjon, varsling,<br />
slukkeanlegg, sikringstiltak og<br />
samband, og organisatoriske tiltak<br />
som vaktordning, bedre tilpasset ansvar<br />
og oppgavefordeling, samarbeid<br />
med andre bered skapsressurser m.m.<br />
For mange virksomheter er det aktuelt<br />
med samarbeid om bered skap.<br />
Særlig gjelder dette næringsparker,<br />
men også andre som har industrivernpliktige<br />
naboer. Det er mange<br />
eks empler på godt samarbeid innen<br />
industri vern med effektiv utnyttelse<br />
av ressursene og styrket bered skap.<br />
Bjørn Egil<br />
Jacobsen<br />
Spesial råd giver<br />
i NSO<br />
42<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
huskeliste<br />
Hva er god førsteinnsats og hvordan<br />
kan man bli bedre? Bruk vår huskeliste<br />
for å få tips til hvordan du kan<br />
gjøre industri vernets viktige førsteinnsats<br />
bedre.<br />
– Gjør det til en konkurranse<br />
Spenncon og Norpapp arrangerer et industri vernmesterskap<br />
der innsatspersonellet får trent både på ferdigheter og<br />
hurtig het. Innsats må ikke bare være rask, men også riktig.<br />
Hva med å arrangere en konkurranse for industri vernet der<br />
dere øver på en uønsket hendelse? Hvis dere i tillegg øver på<br />
tidsaspektet kan det føre til at dere er raskere på plass når det<br />
virkelig smeller.<br />
Må ha god kjennskap til kjemikalier<br />
Riktig førsteinnsats ved håndtering av farlige kjemikalier<br />
er alfa og omega, og industri vernet må ha god kjennskap<br />
til stoffene ved sin virksomhet for å gjøre arbeidet til nødetatene<br />
lettere og tryggere.<br />
– Den innsatsen som gjøres av kolleger i industri vern- og<br />
førstehjelpslag legger grunnlaget for hvordan nødetatene<br />
videre kan løse oppdraget, skriver spesialsykepleier Anders<br />
Dybwad.<br />
Nødetatene kan være på andre oppdrag<br />
Det er ikke alltid nødetatene klarer å være raskt på plass,<br />
og det fikk industri vernet i Lillestrøm erfare under øvelsen<br />
23. september da brannvesenet måtte rykke ut til en boligbrann.<br />
I mange tilfeller må industri vernet være forberedt på<br />
å håndtere hendelser i lang tid før nødetatene kommer, og<br />
industri vernet må være dimensjonert deretter.<br />
Still riktige spørsmål<br />
Det finnes ingen fasit på hvordan man skal organisere<br />
industri vernet førsteinnsats, men det finnes noen spørsmål<br />
som kan hjelpe deg på vei. NSOs direktør Knut Oscar Gilje<br />
hjelper deg å stille spørsmålene du må ha svar på i «NSO<br />
mener» på side 26.<br />
Øve, øve, øve!<br />
For å bli god i førsteinnsats, må man øve, øve, øve! Dette er<br />
noe kursdeltakerne på SIMKAT lærer, for under det praktiske<br />
kurset blir deltakerne drillet i hva de skal gjøre som førsteinnsats,<br />
både i redningsstaben og på skadestedet.<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 43
førsteinnsats<br />
kurs<br />
NYTTIG GRUPPEARBEID: Kursleder Mathias Johnsen (stående) gir noen innspill til deltakerne i gruppe A: Ronny Hansen, Oddbjørg Hagen,<br />
Vanel Valentic, Jannicke Holmseth Bukve og Øystein Borgen.<br />
– Et unikt tilbud<br />
På NSOs nyeste kurs<br />
lærer industri vernledere<br />
å planlegge<br />
øvelser.<br />
tekst og foto: Ingeborg Altern<br />
– På tilsyn ser vi at mange øver feil,<br />
det blir for mange snarveier, forteller<br />
seniorrådgiver i NSO Per Martin<br />
Ødegård.<br />
For ham er noe av hensikten med<br />
tilsyn å bidra til at industri vernet blir<br />
bedre.<br />
– Vi skal ikke bare si hva som er feil<br />
– vi skal hjelpe dem å få det riktig, og<br />
da trenger de kompetanse på hvordan<br />
man øver godt.<br />
Manglende tilbud<br />
NSO undersøkte markedet, men fant<br />
ingen private tilbydere som spesialiserer<br />
seg på øvelsesplanlegging for<br />
industri vern. Derfor tok de initiativ<br />
til et nytt kurs, i samarbeid med en<br />
av DSBs undervisningsvirksomheter,<br />
Nasjonalt utdanningssenter for<br />
samfunnssikkerhet og bered skap<br />
(NUSB). En pilotversjon av kurset<br />
gikk av stabel en 21.-23. oktober.<br />
– Det er bare to institusjoner<br />
som arbeider med øvelsesplanlegging:<br />
Politihøgskolen og NUSB, og<br />
siden NUSB tilbyr tilsvarende kurs<br />
til bered skapsansvarlig i kommunen<br />
bygger vi på deres kurs, sier Ødegård.<br />
Vellykket pilot<br />
NUSB trengte ikke gjøre mange endringer<br />
for å tilpasse kurset til industrien.<br />
– NSO-kurset var hovedsakelig<br />
likt som de vi pleier å kjøre, men det<br />
organisatoriske og retnings linjene er<br />
ulikt, sier Mathias Johnsen, rådgiver<br />
i NUSB.<br />
Han satte pris på industri vernledernes<br />
noe annerledes perspektiv.<br />
– På dette kurset hadde vi flere<br />
praktikere enn det pleier å være blant<br />
kommuneansatte byråkrater. Deltakerne<br />
under NSO-kurset hadde erfaring<br />
med innsats og er vant til å bli<br />
skitne på henda.<br />
Både deltakere og kursholdere var<br />
fornøyde etter endt kurs.<br />
– På kurset var det både erfarne<br />
industri vern ledere og noen ganske<br />
ferske. Alle fikk et relativt godt utbytte<br />
av kurset, men det ble nok mye å ta til<br />
seg for de aller ferskeste, sier Johnsen.<br />
Noen endringer<br />
Johnsen ser for seg noen justeringer<br />
når kurset tilbys som et ordinært kurs.<br />
– I forkant av kurset bør vi gi detaljert<br />
informasjon om forventet forkunnskap<br />
hos deltakerne, sier han.<br />
Tilbakemeldingene fra kursdeltakerne<br />
tyder på det samme, de etterlyste<br />
mer forhåndsinformasjon om<br />
blant annet målgruppe. Noen foreslo<br />
at kurset skulle tilbys i to varianter ut<br />
fra industri vern ledernes erfaring eller<br />
virksomhetens type og størrelse.<br />
44<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
MANUS OG DREIEBOK: Kursholder Erik Bjerkaas viser hvordan man før en øvelse må vite<br />
hva som skal skje og hvilke meldinger spillstaben skal gi.<br />
Andre påpekte at nettopp variasjon en<br />
i deltakernes bakgrunn var med på å<br />
gjør e kurset lærerikt.<br />
Ødegård påpeker at den viktigste<br />
forhåndskunnskapen folk bør ha er å<br />
kjenne sin egen virksomhet.<br />
– Alle må før kurset kjenne egen<br />
risikovurdering godt. De må kunne<br />
svare på «hva skal vi øve på hjemme<br />
hos meg?».<br />
Målgruppen for kurset er industrivern<br />
ledere, både de ferske og de med<br />
noe erfaring.<br />
– Kurset kan også være nyttig for<br />
dem med mye erfaring, men det vil<br />
ikke være mye nytt for de industrivern<br />
lederne med aller mest erfaring.<br />
De kan heller sende «sin høyre hånd»<br />
eller nestleder, sier Ødegård.<br />
En del av kurstilbudet<br />
Deltakerne håper at kurset blir en del<br />
av NSOs tilbud, og det kan Ødegård<br />
love at det blir. Datoene er allerede<br />
satt, og kurset blir holdt i mars og oktober<br />
i 2016.<br />
NUSB håper å fortsette samarbeidet<br />
med NSO.<br />
– Vi vil gjerne kjøre dette kurset<br />
igjen. Industrien er en lite brukt<br />
kundegruppe hos oss, men flere av<br />
våre andre kurs kan være relevante<br />
for industri vernet, slik som kurs i<br />
risiko-sårbarhetsanalyse og krisekommunika<br />
sjon, sier Johnsen.<br />
Vil ha med politihøgskolen<br />
På sikt håper Ødegård å få Politihøgskolen<br />
med på kurset også.<br />
– Politihøgskolen sier de er positive<br />
til et samarbeid, men at de har det for<br />
travelt med reformen nå, sier han.<br />
Under pilotkurset deltok industrivernere<br />
fra virksomhetene Kværner,<br />
Bilfinger, Dynea, Bertel O. Steen, Avery<br />
Dennison NTP, Ringnes, Statoil,<br />
Raufoss industripark og Stena Recycling.<br />
NSO takker for gode innspill<br />
under kurset.<br />
<br />
– Veldig nyttig<br />
Jannicke Holmseth Bukve (bildet) er<br />
svært fornøyd med øvelseskurset, og<br />
som fersk industrivernleder i Avery<br />
Dennison NTP lærte hun mye.<br />
– Jeg overtok som industrivernleder<br />
i april i år, så det har vært en<br />
bratt læringskurve. Jeg har deltatt på<br />
forskriftskurset og brukt NSO aktivt,<br />
det har hjulpet. På øvelseskurset likte<br />
jeg spesielt godt hvordan vi fikk brukt<br />
teorien i praksis før vi gikk videre<br />
med mer teori.<br />
Kursdeltakerne ble delt i to grupper<br />
der oppdraget var å planlegge en<br />
øvelse for den andre gruppen og være<br />
spillstab.<br />
– Det var veldig nyttig å være både<br />
dem som hadde kontroll på øvelsen<br />
og dem som ble øvd. Da fikk vi se<br />
styrker og svakheter med øvels ene<br />
vi hadde planlagt, og vi fikk en opplevelse<br />
av hvordan det var å bli øvet.<br />
– Hva kunne gjort kurset bedre?<br />
– Jeg savnet litt nøyere avklaringer<br />
på begreper og definisjoner i begynnelsen<br />
av kurset. Selv om dette gikk<br />
seg til etterhvert, hadde det vært greit<br />
å vite fra begynnelsen at noen punkter<br />
var mer myntet på forsterket industrivern.<br />
– Bør kurset deles i to, for dem med<br />
og uten forsterkning?<br />
– For meg som relativt uerfaren<br />
industrivernleder på en bedrift med<br />
grunnleggende krav til beredskap, var<br />
det veldig nyttig å være sammen med<br />
erfarne industrivernledere fra andre<br />
typer virksomheter. Jeg lærte veldig<br />
mye av de andre deltakerne, oppsummerer<br />
Bukve.<br />
•<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 45
førsteinnsats<br />
øvelser<br />
GODT SAMHOLD: God stemning blant røykdykkerne under øvelsen ved Vard Søviknes i oktober.<br />
Full alarm ved Vard Søviknes<br />
Kun øvingsledelsen<br />
visste tidspunkt for<br />
øvelsen.<br />
Øvelsen var på forhånd varslet til uke<br />
42, men det var bare øvingsledelsen<br />
som visste akkurat når alarmen skulle<br />
gå ved Vard Group AS Avd. Søviknes.<br />
– Målet med øvelsen var å teste<br />
varslingssystemet og rutinene, øve på<br />
evakuering og samøving av industriverngruppene,<br />
forteller industri vernleder<br />
Geir Arne Nordby.<br />
Røykutvikling og informasjon<br />
Scenarioet under øvelsen var røykutvikling<br />
i et styremaski<strong>nr</strong>om på båt under<br />
utrustning, der minst to person er<br />
viste seg å være savnet.<br />
I tillegg måtte industri vernet få organisert<br />
evakuering og informasjon<br />
på mange språk under hendelsen.<br />
Full evakuering<br />
– Da alarmen gikk ble det iverksatt<br />
varslingsrutiner så industri vern leder<br />
fikk beskjed og kalte ut innsatsmannskapene.<br />
Redningsstab ble også innkalt<br />
og møtte i bered skapsrommet,<br />
sier Nordby.<br />
Innsatsleder fikk raskt overblikk<br />
over situasjonen og organiserte<br />
sammen med fagansvarlige den videre<br />
innsatsen. Slangeutlegg kom på<br />
plass, og da det ble klart at minst to<br />
personer var savnet fra området for<br />
hendelsen, ble røykdykkere sendt<br />
ned.<br />
– For å få oversikt over alt personell<br />
ble det besluttet å gjennomføre<br />
en totalevakuering. Dette omfattet to<br />
fartøy, alle bygninger på området og<br />
527 personer måtte evakueres, inkludert<br />
48 innsatspersoner.<br />
Foto: Vard Søviknes<br />
Ekstra øvingsmoment<br />
Sanitetsgruppa fikk god trening i å<br />
håndtere flere samtidige hendelser<br />
da røykdykkerne fikk ut de to som<br />
var savnet, samtidig som orden og<br />
sikringsgruppa fant en medarbeider<br />
med hjerteproblem under gjennomgang<br />
av evakueringsområdet.<br />
– Innsatslederne fikk etterhvert såpass<br />
kontroll på situasjonen at øvingsstaben<br />
la inn et ekstra moment for<br />
redningsstaben; på grunn av økende<br />
brann- og røykutvikling måtte redningsstaben<br />
evakuere til annet bygg,<br />
sier Nordby.<br />
Nyttige tilbakemeldinger<br />
På grunn av totalevakueringen fikk<br />
orden og sikringstjenesten sjekket<br />
hvordan rutinene fungerte etter innføring<br />
av adgangskontroll og ISPS for<br />
hele anlegget.<br />
– Det meste gikk bra, og vi fikk nyttige<br />
tilbakemeldinger fra både Ålesund<br />
Brannvesen KF og SVP QHSE<br />
Vard Group ved Oddbjørn Hjelle som<br />
var observatører under øvelsen, sier<br />
Nordby.<br />
Evalueringen med alt innsatspersonell<br />
umiddelbart etter øvelsen<br />
av dekket også noen forbedringsområder.<br />
I en mer detaljert gjennomgang<br />
med industri vernledelsen<br />
en tid etter øvelsen ble de forskjellige<br />
om rådene identifisert og forbedringsplaner<br />
lagt.<br />
<br />
• NSO<br />
46<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
RASK RESPONS: Da industri vern leder Michal Reinholdtsen smalt inn knappen til ære for<br />
NSO, var førstemann på stedet på under ett minutt!<br />
Elegant varsling<br />
Én alarmknapp kaller inn<br />
industrivernet raskt.<br />
tekst og foto: Harald J. Bergmann<br />
– Når jeg trykker på knappen her, går<br />
det en SMS til alle i industri vernet om<br />
at det er alarm. Etter fem sekunder<br />
ringer mobilen deres, for det er ikke<br />
alltid så lett å høre SMS-tonen. Da<br />
kommer de hit ly<strong>nr</strong>askt.<br />
Michal Reinholdtsen er industrivern<br />
leder ved NorLense AS i Fiskebøl<br />
i Vesterålen. De lager hovedsakelig<br />
lenser til oljebransjen, men også oppblåsbare<br />
telt til forsvaret og nødetater.<br />
I dag har de 50-60 ansatte, og er<br />
hjørnesteinsbedriften i Fiskebøl.<br />
– Vi kan ikke la noe skje med bedriften<br />
og arbeidsplassene våre. Derfor<br />
er hurtig varsling avgjørende.<br />
Brannvarsling skjer via brannmeldere<br />
eller detektorer, og da uler det over<br />
alt. Men dersom en person kommer<br />
til skade, er denne knappen god å<br />
ha. Den er plassert midt i bedriften,<br />
og alle vet om den og kan bruke den.<br />
Skulle det være falsk alarm, drar vi<br />
bare knappen ut, så går det ut melding<br />
om at alarmen er avblåst, forteller<br />
Reinholdtsen.<br />
•<br />
SMS-UTSENDING: Alle i industrivernet får<br />
varsel på mobilen.<br />
TO HEDERSDIPLOM: Industrivernleder<br />
Gaute Lorentzen (midten) delte ut<br />
diplom til Arne Harald Wilhelmsen (t.v.)<br />
og Birger Opås.<br />
Hedersdiplom til<br />
Wilhelmsen og Opås<br />
To engasjerte industri vernere ved<br />
Mantena AS Avd. Grorud ble tildelt<br />
NSOs hedersdiplom 25. august. Begge<br />
gikk av med pensjon i august.<br />
Arne Harald Wilhelmsen har vært<br />
fagleder for ordensvernet og brannbilansvarlig,<br />
og har vært i industrivernet<br />
i 20 år.<br />
Birger Opås har 40 års fartstid i<br />
industri vernet, og har i alle år vært<br />
med i sanitetsgruppa. Han har også<br />
vært nestleder for industri vernet og<br />
brann vern leder.<br />
• NSO<br />
Hedersdiplom til<br />
Tønnessen<br />
Tidligere industri vern leder ved Eramet<br />
i Kvinesdal, Leif Tønnessen (t.h.),<br />
fikk overrakt hedersdiplom fra NSOs<br />
seniorrådgiver Christian Bendz 4.<br />
september.<br />
Tønnessen har vært industri vernleder<br />
siden 1988 og vært med i<br />
industri vernet i hele 40 år. Han har<br />
jobbet i sanitetsgruppa og vært<br />
brann vern leder.<br />
• NSO<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 47
øvelser<br />
DØD DUKKE: Heldigvis var det dukken det gikk hardest utover i øvelsen – den ble til slutt erklært død. De andre, levende, markørene ble litt<br />
kalde underveis, så det ble et læringspunkt å ta med til neste øvelse.<br />
Storøvelse på CCB<br />
Øvde på eksplosjon,<br />
brann og personskader.<br />
tekst og foto: Knut Oscar Gilje<br />
Det var en vindfull og våt vestlandsdag<br />
i oktober de gode beredskapskreftene<br />
på Ågotnes skulle treffes<br />
for å øve. Med unntak av politiet<br />
stilte også nød etatene opp på en innholdsrik<br />
formiddag på Coast Center<br />
Base (CCB). Som ny industri vernleder<br />
på basen var Pål Samuelsson<br />
spent før hans første storøvelse ble<br />
igangsatt.<br />
To scenarioer<br />
Industrivern lederen og de han hadde<br />
planlagt øvelsen sammen med, hadde<br />
åpenbart gjort en god og grundig<br />
jobb. Det var to separate hendelser,<br />
både brann i container ute og hendelse<br />
med flere personskader i produksjonshall.<br />
Begge hendelsene var lagt<br />
til Aker sin del av området.<br />
Været gjorde sitt til at brannscenariet<br />
ble noe mer krevende enn<br />
forventet. På grunn av heftig røykutvikling<br />
i den kraftige vinden måtte<br />
det røykdykkere til for å få slukket<br />
brannen i containeren. Det gjorde det<br />
bare artigere for industri vernets folk,<br />
så smilene satt løst under debriefen:<br />
«Endelig en skikkelig brann å øve på<br />
for røykdykkerne».<br />
Inne i en av områdets haller hadde<br />
det skjedd en eksplosjon. Fem skadde<br />
personer lå ulike steder rundt og<br />
under utstyr. En av dem måtte reddes<br />
opp av en dyp og gass-/røykfyllt «silo».<br />
De skadde ble raskt tatt hånd om av<br />
de lokale industri ver<strong>nr</strong>essursene – de<br />
som var på jobb på stedet.<br />
Viktig evaluering<br />
Det felles industri vernet for basen<br />
kom på stedet etter kort tid, med mer<br />
ressurser og utstyr. Nødetatene ble<br />
bevisst holdt igjen noen ekstra minutter<br />
for å gi gode øvingsmomenter for<br />
industri vern personellet.<br />
Industrivern lederen ledet et<br />
godt evalueringsmøte i etterkant av<br />
øvels en. Her slapp alle med hovedfunksjon<br />
er og observatører til med<br />
kommentarer og innspill.<br />
Hovedkonklusjonen var at det var<br />
en god øvelse der veldig mange fikk<br />
oppgaver å løse. Lokal førsteinnsats<br />
var effektiv og bar preg av god trening<br />
og riktig utstyr. På et så stort industriområde<br />
som CCB på Ågotnes er, blir<br />
orden og sikring en viktig oppgave.<br />
Det kan være krevende å finne frem,<br />
og kjentmenn som kan vise vei til riktig<br />
bygg er viktig.<br />
Brannvesenet foreslo at de ulike<br />
områdene på basen burde få ulike<br />
navn slik at det var lettere å finne<br />
frem. De lokale ressursene, det felles<br />
industri vernet på basen og nødetatene<br />
så ut til å finne hverandre,<br />
men tydelig merking med vester av<br />
aktørene er viktig under så store hendelser.<br />
<br />
•<br />
48<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
MANGE ØVDE: Flere titalls personer fra industrivernet, Mosseregionen interkommunale brann og redning samt markører deltok på øvelsen<br />
ved Rockwool i oktober.<br />
Foto: Martin S. Pedersen/AS Rockwool Avd. Moss<br />
Øvde med nødetatene<br />
Torsdag 22. oktober ble det holdt<br />
en storøvelse hos AS Rockwool<br />
Avd. Moss. Øvelsen var i sam arbeid<br />
med Mosseregionen interkommunale<br />
brann og redning (MIB)<br />
og ambulanse faglinja på Malakoff<br />
videre gående skole.<br />
Blant scenarioer for øvelsen var<br />
eks plosjon i kupolovn med påfølgende<br />
brann og strukturelle ødeleggelser.<br />
Målet var å øve på samhandling,<br />
inkludert bedriftens redningsstab.<br />
– I tillegg var det 11 skadde, hvor<br />
et par av dem krevde teknisk redningsinnsats.<br />
Skadene var inhalasjon<br />
av røyk, klemskader og perforering,<br />
sier industri vern leder Ronny Kristoffersen.<br />
MIB bistod med lag fra to stasjoner<br />
og fagleder brann (12 personer). Ambulansefaglinja<br />
stilte med markører<br />
og ambulanselag, 15 elever og to lærere.<br />
I tillegg deltok hele industri vernet<br />
fra Rockwool (30 personer). Her stilte<br />
hele fire innsatsgrupper, orden og sikring,<br />
teknisk tjeneste og redningsstab.<br />
Det ble gjennomført evaluering i<br />
virksomhetens kantine rett etter øvelsen.<br />
– Samhandling og innsats fungerte<br />
godt på mange områder, men en<br />
del ressurser ble innledningsvis disponert<br />
feil/ikke disponert, grunnet<br />
mangelfull kommunikasjon på utrykningsleder<br />
nivå, sier Kristoffersen.<br />
• NSO<br />
Øvde på brann og 19 savnede<br />
– To menn ligger i trappeoppgangen<br />
og det er mulig røyk der!<br />
Slik lød meldingen som gikk ut til<br />
industri vernet ved Alcoa Norway ANS<br />
Avd. Lista under en øvelse tirsdag<br />
22. september. Industrivernet var på<br />
plass i løpet av få minutter.<br />
– Normalt så rykker også Brannvesenet<br />
Sør IKS ut når alarmen går hos<br />
oss, men med vilje ble det lagt inn en<br />
forsinkelse slik at vårt lag måtte arbeide<br />
litt lengre alene, forteller industrivern<br />
leder Nils Paulsrud.<br />
Industrivernet fikk virkelig prøvd<br />
seg, for det viste seg at det var totalt<br />
19 savnede; 16 stykker i bygget og tre<br />
som var på tur i terrenget bak bygget.<br />
Disse var også i sjokk.<br />
– Det ble litt misforståelser slik at<br />
feil personer ble reddet ut først og<br />
ikke de to som først ble meldt inn.<br />
Det viser hvor viktig det er å gi og<br />
motta beskjed rett. Ellers var det fint<br />
at industri vernet fikk prøvd det beredskapsutstyret<br />
vi har, sier Paulsrud.<br />
I tillegg til Brannvesenet Sør så var<br />
politiet, ambulansetjenesten, Sivilforsvaret,<br />
Norske Redningshunder, Farsund<br />
Kommunes kriseledelse, fylkesmannen<br />
i Vest-Agder og Heimevernet<br />
med på øvelsen. <br />
• NSO<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 49
førsteinnsats<br />
portrettet<br />
50<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
«Hvis man skal sikre seg helhetlig om<br />
man har god samfunnssikkerhet og<br />
beredskap i Norge, så er industrivernet<br />
av avgjørende betydning»<br />
Knapt med fritid<br />
– er i beredskap<br />
Det går stort sett i jobb for DSBs nye sjef, Cecilie Daae.<br />
Med mindre det er snakk om NRKs «Stjernekamp».<br />
tekst: Karoline K. Åbyholm foto: Hampus Lundgren<br />
Med klima- og flyktningsituasjonen<br />
har lederen for Direktoratet<br />
for samfunnssikkerhet og bered skap<br />
hatt nok å gjøre siden hun startet i<br />
september.<br />
– Jeg trives når det er mye å gjøre,<br />
men flyktningsituasjonen gjør at søkelyset<br />
rettes mot bered skapsoppgavene<br />
og litt mindre på det å gå rolig og<br />
analytisk inn i leder oppgaven, organisasjonen<br />
og sam arbeidsaktører, sier<br />
Daae.<br />
Hun trekker likevel frem samarbeidet<br />
mellom DSB og industri vernet<br />
som en positiv forbindelse.<br />
– DSB har et godt samarbeid med<br />
industri vernet og NSO, og det er håper<br />
jeg å fortsette å videreutvikle. Jeg<br />
vet at industri vernet har tette bånd<br />
med nødetatene, noe som er veldig<br />
positivt. Det er mye kompetanseover<br />
føring her, og mye av styrken<br />
til industri vernet ligger i denne helheten.<br />
– Fortjenestefullt og viktig<br />
I en kronikk publisert på DSBs nettsider<br />
skriver Daae at «Sivilforsvaret er<br />
en unik sivil forsterkningsressurs» og<br />
de «ofte kjenner stedene de kalles ut<br />
til».<br />
– Den samme kan man også si om<br />
industrivernet?<br />
– Ja, absolutt! Industrivernet har en<br />
lang og tradisjonsrik historie i Norge<br />
og har en veldig viktig rolle, både som<br />
industriens egenbered skap, men også<br />
som en del av den store helheten som<br />
er Bered skaps-Norge. Det at industrivernet<br />
og industrien tar et så stort ansvar<br />
for dette området er både fortjenestefullt<br />
og viktig, sier hun.<br />
Daae mener det er viktig å sette seg<br />
inn i mange ulike fagområder for å<br />
forstå det overordnede utfordringsbildet<br />
i Norge.<br />
– Mange sier at verden er i ferd<br />
med å bli flat igjen. Man bruker det<br />
som et bilde på at hvis det skjer noe<br />
et sted i verden, så får det fort ringvirkninger<br />
ut over hele flaten. Ebolasituasjonen<br />
i fjor er et godt eksempel<br />
på det, sier hun.<br />
Hennes forgjenger, Jon Lea, sa i<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 2 i år at han tror vær og<br />
vind kommer til å bli noen av de største<br />
bered skapsmessige utfordringene<br />
i Norge.<br />
– Jeg tror også dette vil bli utfordringer<br />
i tiden fremover. Vi må være<br />
forberedt på, særlig på klimasiden,<br />
hyppigere og mer komplekse hendelser.<br />
Det skjer så mye samtidig at vi<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 51
førsteinnsats<br />
portrettet<br />
TRAVEL DIREKTØR: Cecilie Daae<br />
har hatt en travel start på direktørjobben<br />
i DSB, og etter møtet<br />
med <strong>Sikkerhet</strong> måtte hun haste<br />
videre til neste møte.<br />
VIKTIGE VIRKSOMHETER:<br />
Daae er opptatt av hva storulykkevirksomhetene<br />
har å si<br />
for det nasjonale sikkerhetsbildet.<br />
nesten ikke klarer å implementere<br />
læringspunktene fra forrige hendelse<br />
før det skjer noe nytt, og det er krevende,<br />
sier hun.<br />
– Hvordan kan man klare å få til<br />
det?<br />
– Jeg tror det er veldig viktig at vi<br />
tar læringspunktene med oss, så vi vet<br />
at vi klarer å håndtere neste situasjon<br />
bedre. Det som jeg synes jeg ser er at<br />
samvirkeaktørene har fått så mye trening<br />
sammen at vi begynner å gjøre<br />
de riktige og viktige tingene med én<br />
gang. Man skjønner at man må jobbe<br />
sammen for å løse problemene.<br />
Generelle bered skapsutfordringer<br />
– Hvilken rolle kan industri vernet ha i<br />
slike situasjoner?<br />
– Industrivernet kan være tjent<br />
5 kjappe<br />
med å ta de mer generelle<br />
bered skaps ut fordringene<br />
og «teste» det<br />
på industri vernet. Hva<br />
betyr klima endringene<br />
for dere? Hva med økt<br />
risiko for terror? Man kan aldri hvile<br />
innenfor bered skap, sier hun.<br />
DSB utarbeider årlig et nasjonalt<br />
risikobilde, og Daae mener det er viktig<br />
for industri vernet å drøfte hva det<br />
betyr for virksomheten.<br />
– Hvis man skal sikre seg helhetlig<br />
om man har god samfunnssikkerhet<br />
og bered skap i Norge, så er industrivernet<br />
av avgjørende betydning. I det<br />
nasjonale risikobildet ser man ofte<br />
andre risikoer enn det man har satt<br />
opp at industri vernet skal håndtere,<br />
men det å drøfte hva disse risikoene<br />
– Hva er din beste egenskap?<br />
– At jeg har godt humør. Moren<br />
min mener jeg er den fødte optimist.<br />
Da jeg var liten og spurte om<br />
jeg fikk godteri på en tirsdag og<br />
fikk nei, sa jeg «kanskje i morgen».<br />
Selv om noe går dårlig i dag, går<br />
det kanskje i morgen.<br />
– Hva gjør deg sint?<br />
– Mangel på gode intensjoner.<br />
– Hvem beundrer du?<br />
– Jeg beundrer veldig mange,<br />
men beundrer mer egenskaper<br />
enn personer. Jeg liker når folk er<br />
snille, og har en gjennomgående<br />
ærlig og selvransakende holdning<br />
til livet.<br />
– Hva tenker du når du hører ordet<br />
bered skap?<br />
– Veldig mye arbeid! I tillegg krever<br />
bered skap en veldig pragmatisk<br />
lederinnstilling. Man må ta de<br />
minste avgjørelsene for å fatte de<br />
store.<br />
– Hvor er du om ti år?<br />
– Jeg har aldri hatt karriereplaner,<br />
så jeg får helt angst om jeg tenker<br />
mer enn fem år av gangen. Hvis<br />
jeg beholder helsen, er jeg forhåpentligvis<br />
i full fart fortsatt.<br />
kan bety er<br />
nok nyttig.<br />
Lik forståelse<br />
Før hun tiltrådte<br />
stillingen<br />
i DSB var Daae assisterende<br />
direktør i Helsedirektoratet. Hun forteller<br />
at overgangen til DSB ikke var<br />
så stor som hun trodde.<br />
– Det er mindre forskjeller ved å<br />
krysse sektorgrenser enn jeg kanskje<br />
trodde. Forståelsen av det tverrsektorielle<br />
bildet og det helhetlige<br />
aktør bildet er overførbart, og også det<br />
å forholde seg til industrien, private<br />
og frivillige aktører, sier hun.<br />
Selv om hun nå må forholde seg til<br />
et større departement enn tidligere,<br />
understreker hun én viktig hoved<br />
52<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
VURDER DET GENERELLE: DSBs nye direktør mener industrivern kan<br />
være tjent med å vurdere hva generelle beredskapsutfordringer som<br />
klima- og terrorhendelser har å si for industrivernpliktige virksomheter.<br />
– Man kan aldri hvile innenfor beredskap, sier hun.<br />
Cecilie Daae<br />
Født i 1962.<br />
Utdannet cand.med. fra<br />
Universitetet i Oslo. Har<br />
senere tatt spesialisering i<br />
allmennmedisin, mastergrad<br />
i helse administrasjon og gått<br />
For svarets sjefskurs ved Forsvarets<br />
Høgskole.<br />
Har jobbet som assistentlege,<br />
bydelslege og administrerende<br />
overlege ved Studentsamskipnaden<br />
Oslo.<br />
Var i Helsedirektoratet fra<br />
2007-<strong>2015</strong>, som assisterende<br />
direktør (2014-<strong>2015</strong>), divisjonsdirektør<br />
(2011-2014) og<br />
assisterende divisjonsdirektør<br />
(2007-2010).<br />
Har ledet DSB siden 1. september<br />
<strong>2015</strong>. Er i en åremålsstilling<br />
fram til 2021.<br />
oppgave uavhengig av hvilket departement<br />
man rapporterer til.<br />
– Den største feilen man kan gjøre<br />
er å glemme hovedoppdraget, og det<br />
er å sørge for at statsråden ikke kommer<br />
i forlegenhet. Det er førsteprioritet<br />
å unngå dette uansett hva man<br />
mener som fagdirektorat.<br />
Hun mener det er god tradisjon i<br />
Norge for at direktoratene kan ha en<br />
faglig stemme i samfunnsdebatten.<br />
– Vi gir de rådene vi mener er best,<br />
samtidig som man må forholde seg<br />
lojal til beslutninger som blir tatt på<br />
overordnet hold, sier Daae.<br />
Får ned pulsen<br />
Med en travel start på direktør-tiden i<br />
DSB har Daae flydd fra møte til møte.<br />
– Jeg har nesten glemt hva jeg pleier<br />
å gjøre når jeg ikke er på jobb, ler hun.<br />
– Det har vært mange møter og<br />
mye å gjøre, men det har vært utrolig<br />
spennende.<br />
Etter mange år som leder mener<br />
Daae at hun har funnet en måte å få<br />
ned pulsen og slappe av. Hun er glad<br />
i å trene, men beskriver seg ikke som<br />
«noen birkebeiner».<br />
– Jeg er veldig flink til å «skru av»<br />
når er jeg på hvilestedene mine, enten<br />
det er på fjellet hvor jeg går på ski eller<br />
ved sjøen. I tillegg til at jeg er veldig<br />
glad i å lese, kan jeg også være helt sløv<br />
og bare se på TV. Jeg synes «Stjernekamp»<br />
har vært ustyrtelig hyggelig i<br />
høst, og på lørdagskveldene har jeg<br />
kun konsentrert meg om hvem jeg<br />
heier på der, smiler DSB-direktøren. <br />
<br />
•<br />
DSB<br />
Statlig forvaltningsorgan<br />
direkte underlagt Justis- og<br />
bered skapsdepartementet.<br />
Etablert i 2003, og var en<br />
sammenslåing av daværende<br />
Direktoratet for brann- og<br />
elsikkerhet og Direktoratet for<br />
sivilt bered skap.<br />
Hovedkontor i Tønsberg<br />
(fra janur 2005), 20 sivilforsvarsdistrikter,<br />
tre skoler<br />
og fem regionskontorer for<br />
el-tilsyn. Direktoratet har om<br />
lag 600 ansatte, av disse er<br />
cirka 240 ved hovedkontoret i<br />
Tønsberg.<br />
Skal ha oversikt over risiko<br />
og skadefare i samfunnet, og<br />
være pådriver i arbeidet med<br />
å forebygge ulykker, kriser og<br />
andre uønskede hendelser. I<br />
tillegg skal de sørge for god<br />
bered skap og effektiv ulykkesog<br />
krisehåndtering.<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 53
førsteinnsats<br />
øvelser<br />
ULIKE ØVELSER: Under industrivernets sommeravslutning ble det blant annet øvd på slangeutlegg og skumfylling av basseng. Her er Vidar<br />
Helgesen (f.v.), innsatsleder Cato Rene Kristoffersen og innsatsleder Gjert Olav Olsen på vei til neste post.<br />
Alle foto: Borregaard AS<br />
SLANGER: Det er mye å bære på når det<br />
skal øves på slangeutlegg.<br />
Sommeravslutning og hedersdiplom<br />
Industrivernorganisasjonen på Borregaard<br />
AS i Sarpsborg består av rundt<br />
70 personer med innsats personell,<br />
ord en og sikring, redningsstab og teknisk<br />
støtte. De har forsterket førstehjelp,<br />
brann vern og kjemikalie vern<br />
med røyk- og kjemikalie dykkere.<br />
Industrivernets innsatspersonell<br />
hadde sommeravslutning med konkurranser<br />
og pølser under blå himmel<br />
og strålende sol tirsdag 16. juni.<br />
De benyttet også denne anledningen<br />
til å overrekke industri verner Vidar<br />
MYE SKUM: Det ble også øvd på skumfylling<br />
av et basseng.<br />
Helgesen et velfortjent hedersdiplom<br />
fra NSO.<br />
– Vidar Helgesen på Borregaard<br />
i Sarpsborg har jobbet ved fabrikken<br />
siden mai 1969. Allerede i 1975<br />
tok han Grunnkurs industri vern, og<br />
han har vært engasjert i industri vern<br />
og bered skap i over 35 år, forteller<br />
industri vern leder og sikkerhetssjef<br />
Lill Anita Johansen.<br />
Helgesen jobber i dag som senior<br />
sikkerhets- og bered skapsrådgiver,<br />
så selv om han har overlatt roret for<br />
VETERAN: Vidar Helgesen fikk NSOs<br />
hedersdiplom for over 35 års innsats i<br />
industrivernet.<br />
industri vernskuta til en yngre garde,<br />
nyter industri vernet godt av hans<br />
kunnskap og erfaring fra beredskapsarbeid.<br />
– Vidar har aldri vært langt unna<br />
når alarmen har gått, og han har med<br />
sitt rolige vesen behersket mange kritiske<br />
akuttsituasjoner. Han har vært<br />
en stødig klippe som både interne<br />
industri vernere, bedrifts ledelse og<br />
eksterne nødetater har støttet seg til,<br />
sier Johansen.<br />
<br />
• NSO<br />
54<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
Kan ressursene utnyttes bedre?<br />
Adgangskontroll blir<br />
stadig viktigere i samfunnet.<br />
Dette kan virksomheter<br />
og næringsparker<br />
lære av.<br />
Jeg leste med stor interesse Dagbladets<br />
oppslag torsdag 29. oktober,<br />
om rettsaken mot Imran Saber som<br />
ble avviklet i Oslo Tinghus. Her<br />
fremkommer det blant annet at den<br />
tiltalte er truet på livet, og at sikkerheten<br />
rundt avviklingen av rettsaken<br />
er høy.<br />
Skal man tro det som skrives har<br />
et tjuetalls politifolk vært avsatt til<br />
vakthold under rettsaken, i tillegg<br />
til Beredskapstroppen og styrker<br />
fra Spesielle Operasjoner. Lignende<br />
ressursbruk er ikke uvanlig rundt<br />
avvikling av andre rettsaker med<br />
behov for ekstra sikringstiltak.<br />
«Det er nødvendig<br />
å tenke sikkerhet i<br />
planfasen ved oppføring<br />
av nye bygg»<br />
Behov for adgangskontroll<br />
Bergens Tidende hadde dette som<br />
tema tirsdag 20. oktober, hvor det<br />
fremkommer at besøkende til tinghuset<br />
i Bergen nå blir scannet ved<br />
besøk. På kort tid ble det her avdekket<br />
flere besøkende bærende<br />
på kniv, og sorenskriveren i Bergen<br />
Tingrett ønsker oppmerksomhet på<br />
«sikkerhet ved domstolene.»<br />
Jeg mener at disse scenarioene<br />
også kan trekkes til det mer hverdagslige,<br />
hvor mange virksomheter<br />
ADGANGSKONTROLL I TINGHUSET: Det er ikke bare «Rettferdigheten» av Stinius Fredriksen<br />
som vokter tinghuset i Bergen. Nå blir alle besøkende skannet, og flere av dem<br />
har båret kniv.<br />
Foto: Bosc d’Anjou<br />
og næringsparker har behov for forskjellige<br />
former for adgangs kontroll,<br />
avhengig av hvilken verdi som er representert<br />
på deres område.<br />
Lønnsom investering<br />
Næringslivets <strong>Sikkerhet</strong>sråd (NSR)<br />
mener det er viktig å gi ressursbruken<br />
som benyttes til adgangskontroll<br />
oppmerksomhet, det være<br />
seg i en rettssal, kontorbygg eller<br />
industripark. Ved bruk av gode og<br />
tilpassede sikringstiltak vil vi kunne<br />
høyne sikkerheten og utnytte ressursene<br />
på en bedre måte.<br />
NSR har opprettet et Sikringsutvalg<br />
hvor nettopp dette er tema.<br />
Kan vi sikre oss på annen måte i<br />
fremtiden, ved bruk av arkitektur<br />
og design, for å få bedre sikkerhet<br />
og samtidig spare ressurser? Svaret<br />
på dette er ja, og det er nødvendig å<br />
tenke sikkerhet allerede i plan fasen<br />
ved oppføring av nye bygg, ved<br />
restaurering og fornying av både<br />
inne- og uteområder.<br />
Ved å tenke sikkerhet tidlig i<br />
planleggingen vil samfunnet, politi<br />
og næringsliv spare mye ressurser<br />
i fremtiden, og investering i riktig<br />
sikkerhet blir lønnsomt<br />
på sikt.<br />
Jack Fischer<br />
Eriksen<br />
Direktør i<br />
Nærings livets<br />
<strong>Sikkerhet</strong>sråd<br />
Næringslivets <strong>Sikkerhet</strong>sråd arbeider<br />
sammen med politi, sikkerhets myndighet<br />
ene og næringslivet for å bekjempe<br />
kriminalitet i og mot næringslivet.<br />
Norske bedrifter kan bli medlemmer i<br />
NSR. Virksomheter kan spare store beløp<br />
på forebygging av kriminalitet. NSR gir<br />
medlemmene råd om sikkerhetstiltak<br />
mot industrispionasje, sabotasje, narkotika,<br />
ran, terrorisme, organisert kriminalitet,<br />
bedragerier, utpressing, korrupsjon,<br />
data kriminalitet o.l.<br />
Se Aktivtetskalender på nsr-org.no<br />
for møter o.l. i 2016<br />
21. – 22. sept. <strong>Sikkerhet</strong>skonferansen<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 55
nsr<br />
BESTE STATLIGE SIKKERHETSINITIATIV: Politiinspektør Odd Skei Kostveit (t.h.) tok imot prisen på vegne av samarbeidsprosjekt «Grenseløs»,<br />
for initiativ og ledelse av samarbeidet mellom politi og næringsliv i pilotprosjektet «flytende mikromerking».<br />
Alle foto: NSR<br />
<strong>Sikkerhet</strong>spris utdelt for første<br />
Politiet, Safe4 og Jan<br />
Kraft vant den første<br />
OSPA-prisen.<br />
tekst: Arne R. Simonsen<br />
Statssekretær i Justis- og beredskapsdepartementet<br />
Gjermund Hagesæter<br />
delte ut de aller første prisene<br />
av The Outstanding Security Performance<br />
Award (OSPA) på <strong>Sikkerhet</strong>skonferansen<br />
i september <strong>2015</strong>.<br />
Prisen deles ut i tre kategorier:<br />
• intern ledelse<br />
• produkter<br />
• myndigheter<br />
– Fremragende arbeid<br />
Jan Kraft fra Miljødirektoratet fikk<br />
pris for «Fremdragende intern ledelse».<br />
Kraft, som i september gikk<br />
av med pensjon, har jobbet med sikkerhet<br />
i Produktregisteret og Miljødirektoratet.<br />
Juryen begrunnet prisen med at<br />
Kraft har utført fremragende arbeid<br />
over tid – han har tatt sikkerhetsarbeidet<br />
gjennom prosessen fra beskyttelse<br />
av papir til beskyttelse av<br />
systemer. Han har evnet å gjennomføre<br />
et godt sikkerhetsarbeid med alle<br />
interessenter i tankene.<br />
Fysisk sikring, opplæring av ansatte,<br />
utvikling av sikkerhetskultur, og<br />
ikke minst god og riktig informasjon<br />
til kunden har stått sentralt. Dette er<br />
gjort på en lavmælt og profesjonell<br />
måte som det står stor respekt av.<br />
– Det er en stor ære å motta denne<br />
prisen. Jeg håper at prisen dere har<br />
tatt initiativ til vil bidra til økt oppmerksomhet<br />
rundt dette viktige fagfeltet,<br />
sier Jan Kraft.<br />
Forebygging av innbrudd<br />
Den andre kategorien var «Beste nye<br />
sikkerhetsprodukt». Vinneren her ble<br />
Safe4 Security Group AS for produktet<br />
SelectaDNA.<br />
Juryen begrunner sitt valg av vinner<br />
med produktets positive potensial<br />
for forebygging av tyverier. Produktet<br />
vil kunne bidra til å forebygge tap av<br />
verdier, å forebygge kriminalitet og å<br />
spare samfunnet for tap.<br />
Produktet vil kunne bidra til effektiv<br />
oppklaring ved funn av merkede<br />
verdier. Produktet er for tiden under<br />
testing, og juryen imøteser med<br />
spenning tall som vil vise produktets<br />
effektivitet. Produktet er originalt<br />
og enkelt for den målgruppen det er<br />
ment for.<br />
– Å motta prisen for beste nye sikkerhetsprodukt<br />
var en stor ære for oss<br />
i Safe4 Security Group AS. Vi har i lang<br />
tid jobbet med lanseringen i Norge, og<br />
når vi nå endelig kunne lansere, er det<br />
ekstra stort å kunne motta prisen for<br />
et så godt produkt som SelectaDNA<br />
56<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
BESTE NYE SIKKERHETSPRODUKT: Frode<br />
Mathiassen er markedssjef i Safe4.<br />
FREMDRAGENDE INTERN LED ELSE: Jan<br />
Kraft, Miljødirektoratet, vant pris.<br />
gang<br />
er. Det gir oss videre motivasjon for<br />
å finne nye metoder som er med på å<br />
redusere vinnings kriminaliteten både<br />
i næring og det private, sier Frode<br />
Mathiassen, markeds sjef i Safe4 Security<br />
Group AS.<br />
Han trekker frem at et godt samarbeide<br />
mellom det offentlige og private<br />
har gjort dette mulig.<br />
– OSPA-kåringen er et meget godt<br />
initiativ og jeg er helt sikker på at<br />
sikker hets bransjen i Norge vil i årene<br />
som kommer vil kjempe om de gjeve<br />
pris ene som blir utdelt under sikkerhetskonferansen,<br />
sier Mathiassen.<br />
OSPA<br />
Står for The Outstanding Security<br />
Preformance Award (OSPA).<br />
Anerkjenner og belønner bedrifter<br />
og individer som utfører sikkerhets-<br />
eller sikringsarbeid i Norge,<br />
Australia, Tyskland og USA.<br />
OSPA-prisene skal være uavhengige<br />
og inkluderende, og gi dem<br />
som utfører fremragende arbeid<br />
innen sikkerhet og sikring anerkjennelse<br />
for sin suksess.<br />
Kriteriene for disse prisene er<br />
basert på omfattende forskning av<br />
viktige faktorer som bidrar til og<br />
karakteriserer utmerket arbeid (Aspiring<br />
to Excellence – Perpetuity<br />
Research).<br />
OSPA-prisene er organisert i samarbeid<br />
med sikkerhets organisasjon<br />
er og grupper i mange land.<br />
OSPA ble delt ut for første gang<br />
under NSRs <strong>Sikkerhet</strong>skonferanse.<br />
Pris til pilotprosjekt<br />
Den tredje kategorien var «Beste statlige<br />
sikkerhetsinitiativ». Vinneren<br />
her ble politiets samarbeidsprosjekt<br />
«Grenseløs». Juryen begrunnet prisen<br />
med at vinneren viser et uvanlig og<br />
frem ragende godt eksempel på samhandling<br />
mellom politiet, næringslivet<br />
og samfunnet forøvrig.<br />
Initiativet handler om politiets erkjennelse<br />
av behovet for å samhandle<br />
på tvers av politidistrikter, landegrenser,<br />
etater og næringsliv for å klare å<br />
gjennomføre oppdraget med å forebygge,<br />
avdekke, begrense og iretteføre<br />
kriminalitet. Vinneren har her vist<br />
ekstraordinært initiativ samt evne til<br />
gjennomføring.<br />
– Et slikt samarbeid er i tråd med<br />
føringer fra både Politidirektoratet og<br />
politisk ledelse, og en nødvendighet<br />
for å drive effektiv forebygging. Når<br />
vi samarbeider om kriminalitetsforebygging,<br />
får vi en større verktøykasse<br />
og blir mer effektive, sier Odd Skei<br />
Kostveit, politiinspektør i Grenseløs.<br />
NSR er stolte over at den første<br />
prisutdelingen av The OSPAs skjedde<br />
i Norge og i samarbeid med oss. De<br />
neste som vil dele ut prisen er blant<br />
annet Australia, Tyskland og USA, og<br />
flere vil følge.<br />
AUSTRALSK LEDER VANT: Grant Frankel<br />
Vinnere i Australia<br />
Torsdag 22. oktober gikk det andre<br />
OSPA-arrangementet av stabelen,<br />
denne gang i Australia. The Australian<br />
Security Industry Association<br />
Limited (ASIAL), hadde på lik linje<br />
med NSR det administrative ansvaret<br />
for prisutdelingen.<br />
<strong>Sikkerhet</strong>ssjef i Melbourne Racing<br />
Club, Grant Frankel, uttalte følgende<br />
etter å ha mottatt pris for «Fremragende<br />
intern leder for sikkerhet»:<br />
– Det er med ydmykhet jeg tar<br />
imot denne prisen og jeg er veldig<br />
stolt over å være den første vinneren<br />
i Australia!<br />
NSR gratulerer Grant med prisen.<br />
Tanken til OSPA-grunnleggeren Martin<br />
Gill er at prisvinnere i forskjellige<br />
land skal delta i en internasjonal utdeling<br />
på sikt.<br />
NSR vil fortsette samarbeidet med<br />
Gill og hans kolleger, og bidra til økt<br />
oppmerksomhet om sikkerhet og<br />
sikring ved å arrangere norsk OSPAutdeling<br />
i årene fremover.<br />
Har du allerede tanker om kandidater<br />
til priser i 2016, eller kanskje du vil<br />
bidra som sponsor til arrangement et<br />
eller til en av prisene? Følg med på<br />
NSR sine hjemmesider, og på nyhetsbrevene<br />
våre.<br />
• NSR<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 57
nsr<br />
EKTE ELLER FALSKE: NSR etterlyser en sentral vitnemålsdatabase, for å forenkle prosessen<br />
med å ver ifisere vitnemåls ekthet. <br />
Kritisk til<br />
manglende kontroll<br />
Riksrevisjonen venter<br />
fortsatt på en nasjonal<br />
vitnemålsbank.<br />
tekst: Arne Røed Simonsen<br />
Riksrevisjonen kritiserer Kunnskapsdepartementet<br />
(KD) for<br />
mangl ende ekthetskontroll ved ansettelser<br />
i kunnskapssektoren. Det<br />
kommer frem i en fersk rapport.<br />
I rapporten henvises det også til<br />
NSRs Kriminalitets- og sikkerhetsundersøkelse<br />
i Norge (Krisino) for<br />
2013. Denne viste at bare 48 prosent<br />
av virksomhetene i statlig sektor<br />
gjennomfører en ekthetskontroll av<br />
vitnemål.<br />
Økning av kontroller<br />
Krisino-undersøkelsen fra <strong>2015</strong> viser<br />
at det har vært en økning av slike<br />
kontroller i offentlig sektor, og at<br />
det nå er 56 prosent av offentlig sektor<br />
som foretar en ekthetskontroll.<br />
Riksrevisjonens egen undersøkelse<br />
viser at fem prosent av virksomhetene<br />
i KD-sektoren alltid gjør<br />
dette og at 27 prosent aldri gjør det.<br />
Vitnemålsbank<br />
Sommeren 2010 sendte NSR et brev<br />
til KD der vi ba om at det ble etablert<br />
en sentral database for vitnemål<br />
fra høyskoler og universiteter<br />
for å forenkle prosessen med å verifisere<br />
vitnemåls ekthet.<br />
Dette resulterte i at Universitetet<br />
i Oslo (Universitetets senter for<br />
informasjonsteknologi) fikk i oppdrag<br />
å utarbeide en spesifikasjon<br />
for en nasjonal vitnemålsbank. NSR<br />
var en del av referansegruppen til<br />
prosjektet.<br />
Prioritet og ressurser<br />
NSR synes det er bra at Riksrevisjonen<br />
i sin rapport stiller spørsmål<br />
ved om dette prosjektet har tilstrekkelig<br />
prioritet og ressurser.<br />
I henhold til prosjektplanen vil<br />
en slik tjeneste kunne settes i produksjon<br />
1.1.2017, forutsatt fullfinansiering<br />
fra KD.<br />
Riksrevisjonens rapport av grenses<br />
kun til kontroll av vitnemål ved<br />
ansettelser i kunnskapssektoren,<br />
men en nasjonal vitnemålsbank vil<br />
også ha stor betydning for næringslivet.<br />
Tanken er at vitnemålshaveren<br />
vil kunne gi en potensiell<br />
arbeids giver tilgang til sin «konto»<br />
eksempel vis via tjenesten Altinn.<br />
<br />
•<br />
PÅ DAGSORDEN: I mai ble det lagt frem en felles situ<br />
og Byggenæringens Landsforening. <br />
Samarbeid gir<br />
En storstilt politiaksjon mot arbeidsmarkedskriminalitet<br />
endte med pågripelse<br />
av 18 personer og inndragning<br />
av store beslag.<br />
Kripos hadde bistand fra Økokrim,<br />
Politiets utlendingsenhet, Utrykningspolitiet,<br />
Oslo og Romerike<br />
politi distrikt, samt NAV og Skatteetaten<br />
da de i slutten av oktober aksjonerte<br />
mot det de karakteriserer<br />
som et organisert kriminelt nettverk.<br />
Grovt bedrageri<br />
Grovt bedrageri, organisert kriminalitet,<br />
lånebedragerier, skatteunndragelse<br />
og urettmessige NAV-stønader er<br />
blant forholdene politiet til nå mener<br />
å ha avdekket.<br />
– Vi har i lang tid advart mot<br />
arbeids markeds kriminalitet, og vi<br />
mener at etter forskningen i denne<br />
saken så langt viser hvordan arbeidsog<br />
velferdssystemet vårt utnyttes, sier<br />
kripossjef Ketil Haukaas på Kripos<br />
sin hjemmeside.<br />
Situasjonsbeskrivelse<br />
Tidligere sto ikke arbeidsmarkedskriminalitet<br />
høyt på agendaen hos Samarbeidsorganet,<br />
politiets organ for å<br />
58<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong>
neste nummer<br />
asjonsforståelse i samarbeid mellom politiet<br />
Foto: Arne R. Simonsen<br />
resultater<br />
styrke innsatsen mot alvorlig<br />
og organisert kriminalitet på<br />
nasjonalt nivå. Men fra og med<br />
i fjor har organet samarbeidet<br />
tett med næringslivet.<br />
Gjennom næringslivsrådgiveren<br />
i Kripos ble det etablert<br />
kontakt mellom politiet og<br />
Bygge næringens Lands forening<br />
for å utarbeide en felles situasjonsbeskrivelse.<br />
Denne ble lagt<br />
frem i mai i fjor.<br />
Egen prosjektstilling<br />
Kampen mot useriøse virksomhet<br />
har vært viktig for NHO<br />
Service gjennom mange år.<br />
Viktige tiltak, som etablering<br />
av godkjenningsordning for<br />
renholdsbransjen og allmenngjøring<br />
av tariff, har gitt framskritt.<br />
– NHO Service har nylig<br />
opprettet en prosjektstilling<br />
som skal forsterke kampen mot<br />
kjeltringer i renholdsbransjen.<br />
Resultatene fra dette arbeidet<br />
blir viktig i vår dialog med myndighetene,<br />
sier Petter Furulund,<br />
adm. dir. i NHO Service.• NSR<br />
Tema: Samarbeid<br />
For å få et optimalt industrivern<br />
er du avhengig av å samar beide<br />
godt med både interne og<br />
eksterne aktører. I neste nummer<br />
vil vi ta for oss ulike varianter<br />
av samarbeid, og gi deg tips<br />
til hvordan du sammen med<br />
andre kan gjøre industrivernet<br />
enda bedre.<br />
• Hvordan få til et godt samarbeid<br />
med nødetatene?<br />
• Hvordan samarbeide med<br />
andre industri vernpliktige<br />
virksomheter?<br />
• Er det andre aktører det er relevant<br />
for dere å samarbeide<br />
med?<br />
Du kan blant annet lese om en<br />
samøvelse ved Tine Verdal hvor<br />
industri vern, nødetater, Sivilforsvar<br />
og andre aktører var i<br />
sving.<br />
<strong>Sikkerhet</strong> vil fortelle<br />
om DITT industrivern.<br />
Send oss bilder og tips på<br />
sikkerhet@nso.no<br />
Annonser/utgivelsesplan<br />
Bestilling/levering av annonser:<br />
Altern kommunikasjon på epost<br />
kom@altern.no.<br />
nummer og tema<br />
frister:<br />
bestille<br />
/ levere<br />
1 Samarbeid 25/1<br />
29/1<br />
2 Førstehjelp og<br />
redning<br />
11/4<br />
15/4<br />
3 Innsatsledelse 22/8<br />
26/8<br />
4 Fagseminaret 7/11<br />
11/11<br />
hos<br />
leserne<br />
uke 8<br />
uke 19<br />
uke 38<br />
uke 49<br />
Se priser og annen informasjon:<br />
nso.no/no/bladet_sikkerhet/annonser<br />
<strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong> 59
Rask førsteinnsats er vel og bra, men det holder<br />
ikke alltid bare å være først på stedet; førsteinnsatsen<br />
må også være gjennomtenkt. Innsatslederen<br />
i historien under kunne nok vært tjent med å ha<br />
tenkt litt nøyere gjennom handlingen sin i forkant.<br />
Brann i bil<br />
Det kom inn en melding om bilbrann på parkeringsplassen<br />
til virksomheten. Industriverngruppen<br />
var samlet til en øvelsesevaluering da alarmen<br />
gikk, og siden de allerede var samlet, var de raskt<br />
på plass i den gamle brannbilen. Innsatsmannskapet<br />
stusset litt over at innsats lederen, som tok plass<br />
ved siden av sjåføren, hadde et 12 kg pulver apparat<br />
han hadde nappet med seg på veien. Mannskapene<br />
kledde på seg utrykningsjakker, hjelmer og hansker<br />
da innsats lederen kjekt, høyt og tydelig uttrykte<br />
at «dette skulle vi håndtere raskt».<br />
Brannbilen svingte inn på parkeringsplassen og<br />
de så en bil i fyr og flamme med panseret åpent. Det<br />
røyk kraftig og det stakk flammer opp fra motoren.<br />
Hendelsen hadde tiltrukket seg en del skuelystne<br />
og noen var i ferd med å flytte sine egne biler.<br />
Ikke bli for ivrig<br />
Sjåføren stoppet brannbilen på litt avstand og<br />
foreslo å bruke høytrykken for å slukke brannen.<br />
– Jeg tar det med denna, sa innsats leder bråkjekt,<br />
løste ut sikringen og smelte inn knappen på<br />
pulverapparatet.<br />
Problemet var at han ikke var helt ute av bilen<br />
og at munnstykket på pulverslukkeren ikke holdt<br />
tett slik han hadde trodd. Da slangen på pulverslukkeren<br />
ble satt under press, veivet den rundt i<br />
fører huset på brannbilen og ga alle i bilen en stor<br />
overraskelse. Mannskapet datt hostende ut av<br />
brannbilen som hvite snømenn.<br />
Rask og riktig<br />
Men innsats leder var ikke tapt bak en vogn. Han<br />
klarte faktisk å slå ned brannen med restene i<br />
pulver slukkeren, og mannskapet sikret det hele<br />
med høytrykken.<br />
Heldigvis gikk dette bra, men historien gir en<br />
god læring; ikke bli for ivrige selv om det smeller<br />
og dere må i innsats raskt. Det er bedre å gå i rask<br />
og riktig innsats enn å være han som gjør innsatsmannskapene<br />
om til ufrivillige snømenn.<br />
Illustrasjon: Niels Poulsen<br />
Skrevet av Bjørn Egil Jacobsen, spesialrådgiver<br />
les 60 om <strong>Sikkerhet</strong> <strong>nr</strong>. 4 • <strong>2015</strong><br />
førsteinnsats