rapport 2015:4
641aa6d88d
641aa6d88d
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
fylle inn den informasjonen de mangler selv, noe som<br />
kan føre til feiltolkninger, unødvendig angst,<br />
usikkerhet og at de føler seg ansvarlige for bruddet<br />
[202, 222, 232, 276, 285]. Som nevnt er det i dagens<br />
ordning foreldrenes oppgave å informere barna.<br />
Mange foreldre vil oppleve dette som vanskelig og<br />
ønske å skåne barna [281].<br />
Ved å inkludere barn i meklingsprosessen får man<br />
en god mulighet til å informere barna både om<br />
samlivsbruddet og om hva som skjer i en mekling.<br />
Dowling og Barnes (2000) har utformet retningslinjer<br />
for meklere og foreldre om hvilken informasjon som<br />
kan være nyttig for barna [286]. De påpeker at det er<br />
viktig å tilby barna en sammenhengende fortelling om<br />
samlivsbruddet og en diskusjon om mulige praktiske<br />
organiseringer for fremtidig bosted og samvær. Informasjon<br />
tilpasset det enkelte barns utviklingsnivå kan<br />
gi barn en bedre forståelse for bakgrunnen for samlivsbruddet,<br />
hjelpe barn med å akseptere situasjonen,<br />
dempe usikkerhet, bekymring og skyldfølelse og øke<br />
barnets mestring [218, 227, 228, 281]. Barna bør også<br />
gis informasjon mot slutten av prosessen for å bli kjent<br />
med hvilke avtaler foreldrene har blitt enige om [221].<br />
Det å informere barna er et viktig element ved flere av<br />
de omtalte meklingsmodellene (se Tabell 2).<br />
7.8.5 Fordi involvering kan ha en terapeutisk<br />
og forebyggende effekt for barnet<br />
I nyere litteratur vektlegges ofte kortsiktige og langsiktige<br />
positive konsekvenser for barnets psykiske<br />
helse som argument for at barn bør inkluderes i<br />
meklingsprosessen [1, 222, 276, 281, 287]. Barn i<br />
samlivsbrudd kan være preget av forvirring, usikkerhet<br />
og skyld følelse. De kan føle seg ensomme og være<br />
sinte eller frustrerte. Foreldrene er ikke alltid emosjonelt<br />
tilgjengelige for barnet og kommunikasjonen med<br />
dem kan være dårlig. I et møte med en kompetent<br />
voksen får barnet mulighet til å uttrykke reaksjoner<br />
og bearbeide disse. Barnet blir møtt med forståelse og<br />
støtte og får hjelp til å håndtere situasjonen. Gjennom<br />
dette kan en individuell barnesamtale ha en terapeutisk<br />
effekt [227, 279]). Også barn fra ukompliserte<br />
samlivsbrudd opplever det som godt å få snakke med<br />
en uavhengig voksen.<br />
Det å oppleve at ens følelser og ønsker blir anerkjent<br />
og respektert, virker også positivt inn på hvordan<br />
barn mestrer effektene av samlivsbrudd og kan<br />
beskytte mot negative konsekvenser [202, 223, 242].<br />
Flere trekker frem begrepet empowerment, barns<br />
opplevelse av selvstendighet og autonomi, som en<br />
positiv konsekvens. Barn som er inkludert i prosessen<br />
vil oppleve en følelse av kontroll og forutsigbarhet.<br />
Det kan være positivt for barnas mestring og tilpasning<br />
til den nye familiesituasjonen [221, 224, 227,<br />
228, 230, 288]. Fokuset på selvstendighet og kontroll<br />
henger sammen med synet på barn som kompetente<br />
aktører. Barn som blir behandlet som kompetente<br />
aktører som får gi uttrykk for sine synspunkter, intensjoner<br />
og vanskeligheter, håndterer stress knyttet til<br />
samlivsbrudd bedre enn barn som blir behandlet som<br />
umodne, sårbare barn som beskyttes mot deltakelse i<br />
samtaler omkring disse temaene [229, 285].<br />
Inkludering av barn i meklingsprosessen kan også<br />
motiveres av et forebyggende perspektiv [218, 227,<br />
246]. Barn som har deltatt i gode prosesser kan tilegne<br />
seg kunnskap som gir dem nyttige strategier også i<br />
møte med senere utfordringer. Barnets inkludering<br />
kan også gi foreldre innsikt som kan være viktig i et<br />
langsiktig perspektiv. En intervensjon som oppfordrer<br />
foreldre til å tenke på sine barn, heller enn å fokusere<br />
på sin egen sorg eller fiendtlighet, kan påvirke hvordan<br />
foreldrene samarbeider og forholder seg til konflikter<br />
i etterkant. Dette kan ha positive konsekvenser for<br />
barnets mentale helse over tid. Kommunikasjonen<br />
mellom foreldre og barn kan også forbedres gjennom<br />
gode inkluderingsprosesser.<br />
7.8.6 Fordi meklere og foreldre er fornøyd med<br />
at barna inkluderes<br />
Flere undersøkelser viser at både meklere og foreldre<br />
stort sett er fornøyd med en meklingsform som inkluderer<br />
barnet [221, 245, 289]. Dette er hovedsakelig vist<br />
gjennom surveyundersøkelser og kvalitative intervju,<br />
stort sett i forbindelse med at barn har vært inkludert i<br />
individuelle høringssamtaler. I undersøkelsen fra Sintef<br />
mente de fleste foreldrene til barn som ble inkludert<br />
i prosessen at barnet hadde snakket fritt (80 %), og<br />
at barnet ble ivaretatt på en god måte (86%) [237].<br />
Samtidig er det verdt å merke seg at 22 prosent var<br />
helt enig og 14 prosent litt enig i at det var uheldig<br />
at barnet ble trukket inn i meklingen. En slik holdning<br />
blant foreldre er også observert i andre studier<br />
[20, 285], vanligvis basert på frykt for at den andre<br />
forelderen skal påvirke eller manipulere barnet, eller<br />
at barnet skal oppleve en emosjonell byrde gjennom<br />
å delta. Disse holdningene understreker at dette er et<br />
kontroversielt tema. Det finnes per i dag ikke grundige<br />
undersøkelser som kan fastslå hvorvidt disse<br />
bekymringene har et grunnlag [20].<br />
78<br />
Rapport <strong>2015</strong>:4 • Folkehelseinstituttet