rapport 2015:4
641aa6d88d
641aa6d88d
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
liekontorene har sammen med Universitetet i Tromsø<br />
utviklet et forskningsprosjekt med et spørreskjema<br />
for å kartlegge modellens betydning for utforming av<br />
avtaler mellom foreldrene, barns innflytelse på avtalen,<br />
betydningen for innflytelsen på konfliktnivået og på<br />
samarbeidet mellom foreldrene. Videre vil forskningen<br />
kartlegge familievernets ressursbruk når modellen<br />
anvendes og betydningen for om sakene går videre til<br />
rettsapparatet. Endelig vil forskningen belyse om barn,<br />
foreldre og meklere er tilfreds med modellen.<br />
Det å invitere barnet med inn til den første samtalen<br />
kan ha etisk problematiske sider, siden man vet lite om<br />
forholdene i en familie på forhånd. Man kan også stille<br />
spørsmål ved hvorvidt slike tiltak svarer til hensikten<br />
med dem. Selv om andelen barn som involveres øker<br />
er det ikke nødvendigvis barna som trenger det mest<br />
som inkluderes gjennom BIM.<br />
7.7.2 Barnehøringsmodellen /Asker- og<br />
Bærummodellen<br />
I perioden 2004 til 2007 utviklet Familievernkontoret<br />
for Asker og Bærum [233], med økonomisk støttet fra<br />
Barne- og familiedepartementet, en modell for å høre<br />
barn i mekling og samværssaker, Barnehøringsmodellen.<br />
Alle landets familievernkontorer har fått tilbud<br />
om opplæring i modellen, og den brukes i større eller<br />
mindre grad av rundt halvparten av kontorene [234].<br />
Hovedideen med modellen er å gi barn mulighet<br />
til å bli hørt i saker som vedrører dem gjennom å<br />
snakke med en mekler og at mekler videreformidler<br />
det barnet ønsker at foreldrene skal vite. Foreldre<br />
skal ta hensyn til barnas ønsker og meninger når de<br />
deretter inngår bosteds- og samværsavtaler. Først<br />
møter foreldre til en time hvor hensikten med å snakke<br />
med barna avklares. Hvis en eller begge foreldre sier<br />
at informasjonen fra barna ikke vil ha noen innvirkning<br />
på en samværsavtale, må det vurderes nøye om<br />
det å høre barn har en hensikt. Til andre time møter<br />
hele familien med to meklere. Her blir strukturen<br />
for barnehøringen gjennomgått i fellesskap (5-10<br />
min). Deretter går mor og far på venterommet. En av<br />
meklerne intervjuer barna, mens den andre noterer,<br />
observerer og supplerer (30-40 min). Barnesamtalen<br />
begynner med kontaktetablering tilpasset barnets<br />
alder og modenhet. Deretter dreies samtalen inn<br />
mot dagens situasjon i forhold til bosted, samvær<br />
og eventuelle ønsker om endringer. Barna kommenterer,<br />
justerer og godkjenner informasjonen som skal<br />
presenteres for foreldrene, noe som gir barna kontroll.<br />
Mekleren som har intervjuet barna tar dem med<br />
bak et enveisspeil, den andre informerer mor og far<br />
(10-15 min) mens barna følger med. Barna kan banke<br />
på speilet eller sende inn mekleren dersom tilbakemeldingen<br />
skal korrigeres. Dette gir barnet trygghet<br />
for at tilbakemeldingen blir gitt i samsvar med egne<br />
ønsker. Noen steder har man utført denne delen<br />
av samtalen med barna i samme rom [234]. Hovedterapeuten<br />
har blikkontakt med både foreldre, barn<br />
og co-terapeut mens foreldrene sitter med ryggen til<br />
barna og co-terapeuten. Barna kan gi tegn til terapeutene<br />
dersom de ønsker å kommentere, legge til eller<br />
korrigere det hovedterapeuten formidler til foreldrene.<br />
72<br />
Rapport <strong>2015</strong>:4 • Folkehelseinstituttet