rapport 2015:4
641aa6d88d
641aa6d88d
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
7.6 Internasjonale modeller<br />
7.6.1 Child-Focused Mediation (Australia)<br />
I Australia har det lenge vært fokus på å inkludere<br />
barns stemme i meklingsprosessen, spesielt gjennom<br />
arbeidet til McIntosh og kolleger [223-225, 245-250].<br />
Gjennom å kombinere forskning på skilsmisse,<br />
utviklingspsykologi, tilknytning og emosjonell<br />
tilgjenge lighet har de utviklet to kliniske meklingsmodeller;<br />
en modell for mekling med barnet i fokus<br />
(Child-Focused, CF) og en modell hvor barnet aktivt<br />
inkluderes (Child-Inclusive, CI). Målet med modellene<br />
er å skape et miljø som hjelper foreldre med å vurdere<br />
det enkelte barnets behov og å fremme avtaler som<br />
støtter barnets tilpasning til separasjonen og beskyttelse<br />
fra videre konflikt. De to modellene har fått mye<br />
oppmerksomhet også i USA og i Storbritannia [251].<br />
I CF mekling blir ikke barnet direkte inkludert,<br />
men barnets stemme skal likevel bli hørt. Basert på<br />
forskningslitteraturen gir meklerne generell informasjon<br />
om potensielle negative konsekvenser samlivsbrudd<br />
og foreldrekonflikt kan ha på barna. Deretter<br />
inviteres foreldrene til å diskutere hvorvidt de ulike<br />
risikofaktorene kan være relevante for deres egne<br />
barn. Viktigheten av en sterk foreldreallianse, barnets<br />
behov for å ha en god relasjon til begge foreldrene<br />
og verdien av kvalitet versus kvantitet i relasjonen<br />
med barnet vektlegges. Meklerne hjelper foreldrene<br />
å fokusere på barnet og motiverer dem til å vektlegge<br />
barnas perspektiv. CF mekling betegnes som førende<br />
og terapeutisk, ment å skape felles inntoning til barnet.<br />
Mekleren tar en aktiv rolle for å fremme barnets<br />
interesser heller enn å inneha en nøytral posisjon.<br />
Modellen forutsetter at man bruker rundt 5 timer over<br />
to sesjoner, og noen <strong>rapport</strong>erer også kortere tidsbruk<br />
[251]. Modellen skal ideelt sett redusere foreldrekonflikt,<br />
føre til bedre løsninger for barna, gjøre<br />
foreldrene mer emosjonelt tilgjengelige for barna og<br />
holde barna utenfor foreldrenes konflikter.<br />
7.6.2 Child-Inclusive Mediation (Australia)<br />
Den barneinkluderende (CI) modellen har samme<br />
intensjon og tilnærming som CF modellen, men her<br />
inviteres barnet fysisk inn i meklingen. Gjennom<br />
en støttende, utviklingstilpasset samtale med en<br />
spesialisert barnekonsulent får barnet mulighet til<br />
fortelle hvordan han eller hun opplever situasjonen.<br />
Målet med samtalen er å utforske barnas perspektiv<br />
på, opplevelse av og tilpasning til livssituasjonen, av<br />
konfliktnivået mellom foreldrene og barnas håp for<br />
fremtiden. Barnekonsulenten skal validere barnas<br />
opplevelser og gi relevant tilbakemelding som kan<br />
fremme mestring hos barnet. Intervjuet er utformet<br />
både med et utforskende og et terapeutisk formål.<br />
Barnekonsulenten skal forsikre barnet om at det ikke<br />
er ansvarlig for noen av avgjørelsene som fattes og<br />
avklare med barnet hvilken informasjon som skal<br />
meldes tilbake til foreldrene. Etterpå møtes foreldrene,<br />
barnekonsulenten og mekler for en gjennomgang av<br />
barnets opplevelse, med både informativ og terapeutisk<br />
hensikt. Mekleren opprettholder sin nøytrale<br />
posisjon, mens barnekonsulenten fungerer som<br />
barnets allierte og hjelper foreldrene med å reflektere<br />
rundt barnas utviklingsmessige behov. Meklerne<br />
bruker informasjonen fra barnet videre i meklingsprosessen.<br />
CI modellen skal hjelpe foreldrene med<br />
å skape en trygg emosjonell base for sine barn etter<br />
bruddet. En forutsetning for modellen er at minst et<br />
av barna må være i skolealder. Vanligvis brukes rundt 6<br />
timer over 3 sesjoner. Barna kan tilbys en oppfølgingssamtale<br />
ved slutten av meklingen for å bli informert<br />
om utfallet. Det er publisert to kasusstudier av CI<br />
mekling [252, 253] som eksemplifiserer bruken av<br />
modellen.<br />
Det er flere grunner til at McIntosh antar at CI mekling<br />
fungerer bedre enn CF mekling [247]. For det første<br />
kan inkludering av barn i meklingen fungere som en<br />
“wake-up call” for foreldre slik at foreldre kan korrigere<br />
feilaktige antakelser om barnas behov og ønsker.<br />
Man kan også tenke seg at det kan være lettere å<br />
godta synspunkter som går mot ens egne argumenter<br />
når disse kommer fra barnet selv, formidlet av en<br />
uavhengig person. Fokus på barnets utviklingsmessige<br />
og relasjonelle behov rundt avtaler om bosted og<br />
samvær antas å føre til avtaler preget av mer bostedsstabilitet<br />
for yngre barn. Flere studier sammenligner<br />
bruken av CF og CI mekling, noen ganger opp mot<br />
vanlig mekling (MAU). Tabell 1 viser en oversikt over<br />
disse studiene og de viktigste resultatene. Både CF og<br />
CI ser ut til å ha positive effekter på familiefungering,<br />
konfliktnivå og brukerfornøydhet, både etter et år [224,<br />
247], og etter 4 år [248]. Resultatene indikerer at CI<br />
modellen er relatert til flere/sterkere positive utfall enn<br />
CF modellen. Barns aktive deltakelse påvirket foreldrenes<br />
samspill, styrket foreldrealliansen, reduserte<br />
bebreidelser og konfliktutspill, forbedret relasjoner<br />
mellom barn og foreldre, førte til utviklingsmessig<br />
sensitive samværsordninger og mer varige løsninger<br />
som familiemedlemmene var mer tilfreds med,<br />
sammenlignet med familier i CF modellen. Familiene<br />
som profitterte mest på CI modellen var de med dårlig<br />
foreldreallianse ved oppstart. Begge modellene hadde<br />
mindre suksess blant familier preget av langvarig,<br />
høyt nivå av konflikt og blant foreldre med psykiske<br />
problemer.<br />
Funnene indikerer at det kan være viktig å involvere<br />
barna og har medført en økt bruk av CI mekling i<br />
64<br />
Rapport <strong>2015</strong>:4 • Folkehelseinstituttet