rapport 2015:4
641aa6d88d
641aa6d88d
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
for familiebasert behandling for anorexi nervosa er<br />
anbefalt tatt inn i den planlagte revisjonen av retningslinjene<br />
fra National Institute for Health and Care Excellence<br />
(The NICE Guidelines) i 2017 [165].<br />
5.1.2.7 Funksjonell familieterapi<br />
Funksjonell familieterapi (FFT) er utviklet av Sexton &<br />
Alexander i USA for behandling av alvorlige atferdsvansker<br />
hos ungdom [166, 167]. Ungdom og foreldre<br />
inviteres til felles møter gjennom hele behandlingsforløpet,<br />
og det at ungdommen deltar er en nødvendig<br />
forutsetning for denne type behandling. Samarbeidsallianse<br />
og utviklingen av en felles ikke-dømmende<br />
problemforståelse i familien er sentralt i første fase<br />
av behandlingen. En endringsplan utformes deretter<br />
for hver familie. Problemløsning, kommunikasjonstrening,<br />
konflikthåndtering, forhandlinger og trening i<br />
foreldreferdigheter er blant tilnærmingene som tas i<br />
bruk. Vedlikehold og overføring av positive resultater<br />
vektlegges mot avslutningen av behandlingsforløpet.<br />
En behandling omfatter vanligvis ukentlige møter<br />
med tilsammen 8-30 timer fordelt over 3-6 måneder.<br />
De teoretiske modeller som ligger til grunn for FFT er<br />
atferdsterapi, systemisk terapi, kognitiv teori og sosialkonstruksjonisme<br />
[166, 167].<br />
Reduksjon av problematferd som følge av behandling<br />
med FFT er funnet i flere kontrollerte studier [168-171].<br />
FFT er under implementering i Norge i regi av Atferdssenteret<br />
i Oslo, og behandlingsteam tilbyr funksjonell<br />
familieterapi i flere norske byer [172, 173].<br />
5.1.2.8 Multisystemisk terapi<br />
Multisystemisk terapi (MST) er utviklet av Scott<br />
Henggeler og kollegaer i USA som en intensiv<br />
familie- og nærmiljøbasert behandling for ungdom<br />
med alvorlige atferdsvansker. Det å styrke eller<br />
myndiggjøre (gi empowerment til) foreldre i<br />
utøvelsen av foreldrerollen er sentralt i modellen.<br />
Involvering av ungdommen direkte i behandling<br />
er ønskelig, men ikke nødvendig, fordi terapeuten<br />
primært arbeider indirekte med ungdoms vansker<br />
via foreldrene. MST er derfor ikke en tilnærming til<br />
familieterapi i tradisjonell forstand. Etter en grundig<br />
multisystemisk analyse av forhold som «driver»<br />
ungdommens problematferd, hjelpes foreldrene<br />
til først å endre forhold i hjemmet som bidrar til<br />
problemene. Dette kan være lite varme, støtte eller<br />
inkludering av ungdommen i familien, og også<br />
manglende eller ineffektive konsekvenser knyttet<br />
til uønsket atferd. Foreldrene myndiggjøres også<br />
i å skape endring i andre «systemer» som er relevante,<br />
som skole, jevnaldergruppe eller i nabolaget.<br />
Par-intervensjoner, individuelle intervensjoner<br />
som involverer foreldre eller ungdom og spesifikke<br />
tilnærminger knyttet til rusbruk, voldsproblematikk<br />
og vennegrupper anvendes også. MST er teoretisk<br />
forankret i strukturell og systemisk familieterapi og i<br />
Bronfenbrenners teori om sosial økologi [173-175].<br />
MST er en evidensbasert metode som har vist seg<br />
effektiv i behandling av alvorlige atferdsvansker i flere<br />
randomiserte, kontrollerte studier [175]. Modellen<br />
er implementert som et frivillig tiltak i barnevernet i<br />
Norge via Atferdssenteret og 21 behandlingsteam er<br />
spredt utover landet. Det er gjennomført to rando-<br />
50<br />
Rapport <strong>2015</strong>:4 • Folkehelseinstituttet