alansen og at egne avsetninger til likviditetsreserven som er foretatt tidligere er å anse som etdisposisjonsfond og ubundet investeringsfond. Avviklingen av likviditetsreserven medførte en føringmot balansekonto for prinsippendringer med hhv. 32,383 mill. kroner for prinsippendringer drift og med 0,314mill. kroner for prinsippendringer investering. Disposisjonsfondet som er opprettet for å finansiere <strong>kommune</strong>nsdriftslikviditet har en inngående saldo på 64,081 mill. kroner, mens likviditetsfond investering har en inngåendesaldo på 52,325 mill. kroner.Kommunens likvide midler ligger innenfor balansekapitlene 2.10 (kasse, postgiro og bankinnskudd), 2.11(ihendehaverobligasjoner) og 2.12 (lånesertifikater). Ved å trekke ut fondsmidler og ubrukte lån fra dissemidlene, fordi disse midlene er reservert til bestemte drifts- og investeringsformål, vil en sitte igjen medsåkalte driftslikvider. Denne delen av de totale likvidene skal dekke behovet for midler til den dagligedriftsvirksomheten.Omløpsmidlene utgjør ved utgangen av 2009 et beløp stort 1.079,184 mill. kroner, en økning på 32,572 mill.kroner fra 2008. Av den samlede beholdningen av omløpsmidler utgjør de totale likvide midler 971,919 mill.kroner. Hvis det foretas korreksjoner i forhold til fondsmidler på 607,038 mill. kroner og ubrukte lånemidler på252,640 mill. kroner, kommer en ut med at driftslikviditeten er 112,241 mill. kroner, en reduksjon i forhold til2008 på 81,816 mill. kroner. Sammensetningen av <strong>kommune</strong>ns likvide midler viser at en betydelig del avarbeidskapitalen er reservert bestemte formål, mens kun en begrenset andel er reell driftslikviditet. Hvordande likvide midlene er fordelt mellom bankinnskudd og andre typer plasseringer er beskrevet under kapittel 1.4om finansforvaltningen.Nøkkeltall vedr. likviditeten2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009Arbeidskap. i %av driftsinntektene 32,64 35,82 36,57 42,36 32,37 32,07 47,76 48,33 48,36Driftslikvider i %av driftsinntekt. 10,43 10,70 11,88 12,93 13,02 8,49 10,84 12,47 6,43I en sunn <strong>kommune</strong>økonomi bør arbeidskapitalen utgjøre minst 8-10 % av driftsinntektene. <strong>Ringsaker</strong><strong>kommune</strong> ligger ved utgangen av 2009 langt over dette normtallet. Så lenge en stor andel av arbeidskapitalenbestår av ubrukte lånemidler, er ikke den reelle arbeidskapitalsituasjonen så sterk som forholdstallet gir uttrykkfor. Korrigert for ubrukte lånemidler utgjør arbeidskapitalen 33,89 % av driftsinntektene. Det må i tillegg tashensyn til at betydelige deler av fondsmidlene er knyttet til bestemte formål.Ved flere investeringsprosjekter er det avvik mellom hva som er medgått på prosjektene og tilgjengeligfinansiering. Dette kan bl.a. ha sammenheng med at det er avvik mellom fremdrift på prosjektene og planlagtfinansiering eller at det mangler finansiering av prosjekter som viser overskridelser. I prosjekter som forutsetterdelvis finansiering med statstilskudd utbetales ikke tilskuddet før prosjektet er avsluttet. I påvente avfinansiering er det nødvendig å belaste likviditetsfond investering midlertidig for å få fullfinansiert prosjektene.Til sammen er 26,816 mill. kroner av investeringsprosjektene finansiert med bruk av likviditetsfond investering.<strong>Ringsaker</strong> <strong>kommune</strong>s langsiktige gjeld pr 31.12.2009 utgjør 1.222,119 mill. kroner, en økning på 176,771 mill.kroner i løpet av 2009. Utviklingen av <strong>kommune</strong>ns lånegjeld pr innbygger viser at denne har mer enn fordobletseg i løpet av de siste sju årene. <strong>Ringsaker</strong> <strong>kommune</strong> har nå en lånegjeld pr innbygger på kr 37.576, mensdenne var kr 15.888 ved utgangen av 2002. Figuren nedenfor viser hvordan lånegjelden pr innbygger harendret seg i perioden 2002-2009.Det er et mål at <strong>kommune</strong>ns langsiktige gjeld ikke bør overstige 50 % av driftsinntektene. Her vil imidlertidgjeldens sammensetning spille inn, som hvor stor andel av gjelden som er helt/delvis selvfinansierende.<strong>Ringsaker</strong> <strong>kommune</strong> har ved utgangen av 2009 en langsiktig gjeld som tilsvarer 70 % av driftsinntektene.<strong>Ringsaker</strong> <strong>kommune</strong> har fra 2003 hatt høyere langsiktig gjeld i % av driftsinntektene enn det som er anbefaltnorm. For å få låneandelen ned mot anbefalt nivå, betinger dette enten et lavere investeringsvolum og/ellerfrigjøring av midler i driftsregnskapet til finansiering av investeringer. Figuren nedenfor viser hvordan denlangsiktige gjelden i % av driftsinntektene har utviklet seg i perioden 2002 – 2009.ÅRSBERETNING 2009 23
80 %70 %60 %50 %53,24 %56,14 %56,39 %58,28 %61,00 %65,69 %70,01 %40 %44,13 %30 %20 %10 %0 %20022003 2004 2005 2006 2007 2008 2009Av <strong>kommune</strong>ns samlede langsiktige gjeld pr. 31.12.2009 på kr 1.222,119 mill. kroner utgjør gjeld knyttet tilselvkostområdet for vann, avløp og renovasjon (VAR) 195,839 mill. kroner. Denne gjelden blir finansiertgjennom de avgifter som <strong>kommune</strong>n krever inn fra brukerne. Gjeld knyttet til selvkostområdet harøkt med 56,175 mill. kroner fra 2008 og utgjør 16 % av den totale langsiktige gjelden ved utgangen av 2009.Korrigert for den langsiktige gjelden knyttet til VAR-sektoren utgjør den langsiktige gjelden 1.026,280 mill.kroner ved utgangen av året. Dette tilsvarer 58,79 % av driftsinntektene.Kommunen mottar også rentekompensasjonstilskudd for skoleanlegg, og kompensasjonstilskudd tilomsorgsboliger og sykehjem fra Husbanken til delvis finansiering av lån knyttet til skoleanlegg ogomsorgsboliger/sykehjem.<strong>Ringsaker</strong> <strong>kommune</strong> mottok 4,215 mill. kroner fra Husbanken i 2009 til dekning av renteutgifter forinvesteringer utført ved 9 skoler. Rentekompensasjonen beregnes sjablongmessig med utgangspunkt i etserielån med 20-års løpetid, 5-års avdragsfrihet og flytende rente i Husbanken. Beregningsgrunnlaget for<strong>kommune</strong>ns rentekompensasjon er 135,524 mill. kroner. Dette utgjør anslagsvis 11,09 % av <strong>kommune</strong>nslangsiktige gjeld ved utgangen av året.Kompensasjonstilskuddet til omsorgsboliger og sykehjem dekker utgifter både til renter og avdrag. Tilskuddetsstørrelse beregnes ut fra godkjente utgifter for en omsorgsbolig/sykehjem, og vil tilsvare utgifter knyttet tilet serielån i Husbanken med 30 års løpetid, ingen avdragsfri periode og med den til enhver tid flytendehusbankrenten. <strong>Ringsaker</strong> <strong>kommune</strong> mottok 10,680 mill. kroner fra Husbanken i 2009 til dekning av renterog avdrag på lån for investeringer til omsorgsboliger/sykehjem. Beregningsgrunnlaget for <strong>kommune</strong>nskompensasjon er 127,983 mill. kroner. Dette utgjør anslagsvis 10,47 % av <strong>kommune</strong>ns langsiktige gjeld vedutgangen av året.Korrigert for den andelen av gjelden som er helt/delvis selvfinansierende utgjør den langsiktige gjelden vedutgangen av året anslagsvis 762,773 mill. kroner. Dette utgjør 43,7 % av driftsinntektene.Nærmere oversikt over langsiktig gjeld kan gjenfinnes i balanseregnskapet under hovedkapittel 2.4 iregnskapsheftet.Fra og med 2002 føres pensjonsforpliktelsene, både de forpliktelser som er knyttet til nåværende pensjonisterog <strong>kommune</strong>ns aktive arbeidstakere, sammen med den ordinære langsiktige gjelden. Pensjonsforpliktelseneer bokført med 1.854,416 mill. kroner i balansen. Dette er en økning på 186,116 mill. kroner fra 2008. Under<strong>kommune</strong>ns anleggsmidler fremgår beholdningen av pensjonsmidler, dvs. summen av de pensjonspremier<strong>kommune</strong>n har innbetalt til pensjonsordningene i KLP og SPK. Pensjonsmidlene, som i balansen stårregistrert som en del av anleggsmidlene, utgjør ved utgangen av 2009 et beløp stort 1.345,004 mill. kroner.24ÅRSBERETNING 2009
- Page 1 and 2: Årsberetning 2009Ringsaker - vekst
- Page 3 and 4: • For å øke læringsutbyttet er
- Page 5 and 6: Personalressurser, faste årsverk p
- Page 7 and 8: utdanning er det høy andel kvinner
- Page 9 and 10: Andre forholdFor å måle de ansatt
- Page 11 and 12: 1.2.8 Bruk av delegert myndighetAdm
- Page 13 and 14: 1.3.3 DriftsregnskapetSom nevnt inn
- Page 15 and 16: Overføringer10,5 %Kjøpvarer/tjene
- Page 17 and 18: 121010,3586,7565,0944,053,7622,552,
- Page 19 and 20: som er mer enn en dobling av avdrag
- Page 21: Nøkkeltall fra balanseregnskapet (
- Page 25 and 26: Avgiftsreguleringsfondene innen VAR
- Page 27 and 28: Likvide midler pr utgangen av hver
- Page 29 and 30: Resultatenheter med mindreforbruk i
- Page 31 and 32: II Rapport for virksomhetsområdene
- Page 33 and 34: 2.2 Adm. og fellesutgifter (VO 11)R
- Page 35 and 36: 2.2.4 Vesentlige resultater, aktivi
- Page 37 and 38: er basert på samme opplæringsmode
- Page 39 and 40: Den mest omfattende reguleringsplan
- Page 41 and 42: 2.3.3 Måloppnåelse (BMS) og ressu
- Page 43 and 44: Kommunens satsing på barnehagesekt
- Page 45 and 46: I Bakkehaugen barnehage har persona
- Page 47 and 48: driver enkeltbarnehager utviklingsa
- Page 49 and 50: År 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2
- Page 51 and 52: Målsetting for sykefraværet i 200
- Page 53 and 54: Driftsregnskapet, beløp i 1.000 kr
- Page 55 and 56: I 2009 hadde skolen tre lærere som
- Page 57 and 58: arneveilederne, og en satsing på
- Page 59 and 60: Skolens satsingsområder er tilpass
- Page 61 and 62: Enheten hadde samlet sett et oversk
- Page 63 and 64: 2.5 Pleie og omsorg (VO 40)401 Omso
- Page 65 and 66: I 2009 har en som nevnt foran gjenn
- Page 67 and 68: Det er gjennomført en motivasjonsm
- Page 69 and 70: 420 Bjønnhaug avlastingssenterFor
- Page 71 and 72: i løpet av året blitt tilført to
- Page 73 and 74:
Organisasjon Mål Akseptabelt resul
- Page 75 and 76:
hensiktsmessige tiltak for å skape
- Page 77 and 78:
2.7 Sosiale tjenester (VO 51)Sosial
- Page 79 and 80:
Prosjektet skulle bidra til økt ko
- Page 81 and 82:
2.8 Helsestasjon (V0 52)Leder helse
- Page 83 and 84:
Vaksinering mot svineinfluensa.Nett
- Page 85 and 86:
2.9 Kultur og fritid (VO 55)Kulturs
- Page 87 and 88:
Virksomhetsområdet har et undersku
- Page 89 and 90:
2.10 Kulturskole (VO 56)Leder kultu
- Page 91 and 92:
2.11 Bibliotek (VO 57)Biblioteksjef
- Page 93 and 94:
Rapport om bruk av delegert myndigh
- Page 95 and 96:
Organisasjon Mål Akseptabelt resul
- Page 97 and 98:
BeredskapUtrykninger 99 00 01 02 03
- Page 99 and 100:
Medarbeidere Mål Akseptabelt resul
- Page 101 and 102:
2.14 Teknisk drift (VO 62)Teknisk s
- Page 103 and 104:
Som konsekvens av vedtatt VA-utbygg
- Page 105 and 106:
Oversikt over bundne fond innen VAR
- Page 107 and 108:
2.15 Kart og byggesak (VO 63)Kart o
- Page 109 and 110:
Effektiv ressursbrukMål Akseptabel
- Page 111 and 112:
Personalinnsats31.12.2007 31.12.200
- Page 113 and 114:
2.17 Servicesenteret (VO 71)Leder s
- Page 115 and 116:
20 søkere fikk innvilget til samme
- Page 117 and 118:
Personalinnsats31.12.2007 31.12.200
- Page 119 and 120:
2.19 Bygg og eiendom (VO 81)Eiendom
- Page 121 and 122:
Neshallen2.19.4 Vesentlige resultat
- Page 123 and 124:
TiltakspakkeMoelv ungdomsskole• N
- Page 125 and 126:
Organisasjon Mål Akseptabelt resul
- Page 127 and 128:
Økologisk matRingsaker kommune er
- Page 129 and 130:
I k.sak 106/2008 ble det vedtatt at
- Page 131 and 132:
132ÅRSBERETNING 2009Inngangen til
- Page 133 and 134:
Regulerings- og bebyggelsesplanerPl
- Page 135 and 136:
Vedlegg 2:Oppfølgingen av kommunes
- Page 137 and 138:
79/2009: SITUASJONEN I BARNEVERNTJE
- Page 139 and 140:
Administrativ organiseringi Ringsak
- Page 141 and 142:
142ÅRSBERETNING 2009
- Page 143 and 144:
144ÅRSBERETNING 2009