à rsberetning 2009.pdf - Ringsaker kommune
à rsberetning 2009.pdf - Ringsaker kommune
à rsberetning 2009.pdf - Ringsaker kommune
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Skattedekningsgraden viser hvor stor del av sum driftsutgifter som blir finansiert ved skatteinntektene,mens skatte- og rammetilskuddsgraden viser hvor stor del av driftsutgiftene som blir finansiert av frieinntekter. Tabellen viser at skattedekningsgraden har hatt en negativ utvikling siden 2005. Skatte- ogrammetilskuddsgraden har hatt en negativ utvikling i perioden 2002-2004 og fra 2007- 2009. Dette skyldes atutgiftene har vokst mer enn inntektene. En større del av driftsutgiftene må dermed finansieres med andreinntekter som for eksempel brukerbetalinger, salgs- og leieinntekter, eiendomsskatt, refusjoner og overføringerfra andre. En økning i tjenestetilbudet må i en slik situasjon i tilfelle skje gjennom omprioriteringer ogeffektivisering av driften. For å få en vekst i frie inntekter er <strong>kommune</strong>n helt avhengig av å ha enbefolkningsvekst på linje med landsgjennomsnittet. Så lenge folketallsveksten er lavere, vil rammeoverføringenetil <strong>kommune</strong>n reduseres.Investeringstall i % av driftsinntekter2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009Brutto investeringsutgifter 6,58 12,73 13,46 15,55 9,02 8,84 14,21 9,99Netto finansieringsbehov 1 2,54 11,76 1,60 14,38 7,76 -7,45 9,80 9,75¹ Netto finansieringsbehov = Investeringsutgifter + Utlån/aksjer + Renter/avdrag formidlingslån - Investeringsinntekter - Nettodriftsresultat.I 2009 utgjorde brutto investeringsutgifter 9,99 % av driftsinntektene, og er en reduksjon fra 2008 hvor bruttoinvesteringsutgifter lå tett opp til normtallet på at brutto investeringsutgifterikke bør utgjøre mer enn 15 % av de totale driftsinntektene.Det samlede investeringsnivået har ligget relativt høyt de siste årene. Det har imidlertid vært en liten nedgangfra 2008 til 2009, men investeringsnivået i 2009 er høyere enn i 2007. Rene investeringsprosjekter utgjordetil sammen 174,403 mill. kroner i 2009, mens det i 2008 var på 226,086 mill. kroner. De samledeinvesteringsutgifter utgjorde 206,638 mill. kroner i 2009 mot 253,592 mill. kroner i 2008. Investeringsinntekterutgjorde 20,918 mill. kroner i 2008 mot 37,875 mill. kroner i 2008.For en detaljert oversikt over alle investeringer med finansiering henvises det til note 12 i årsregnskapsheftet.Tabellen under viser hvordan <strong>kommune</strong>ns investeringer andelsmessig er finansiert med henholdsvis lån ogegenkapital siden 2002.Evne til finansiering av netto investeringer¹, andeler i %2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009Fremmedkapital 60,08 87,22 70,85 79,00 42,08 90,68 97,30 88,95Egenkapital 39,92 12,78 29,15 21,00 57,92 9,32 2,70 11,05¹ Netto investeringer omfatter <strong>kommune</strong>ns eget finansieringsbehov, dvs. investeringsutgifter + utlån, aksjer, renter/avdrag -investeringsinntekter. Fra og med 2001 har en i begrepet tatt med transaksjoner vedr. formidlingslån, mens disse tidligere bleført i driftsregnskapet. Tallene for 2007 er korrigert for kapitalnedsettelsen i Eidsiva Energi AS på 148,277 mill. kroner.For å finansiere de samlede investeringsutgiftene på 206,638 mill. kroner i 2009 ble det brukt lånemidler for165,191 mill. kroner. Investeringsinntekter i form av salg av fast eiendom, statstilskudd, overføringer m.m.utgjorde 20,918 mill. kroner. Tabellen over viser at i 2009 ble 11,05 % av <strong>kommune</strong>ns eget finansieringsbehovfinansiert med egenkapital. I 2009 utgjør bruk av lån 88,95 % av investeringene i anleggsmidler. Normtallettilsier at selvfinansieringsgraden bør ligge på 1/3 for å unngå at rente- og avdragsbelastningen ikke reduserer<strong>kommune</strong>ns økonomiske handlefrihet.Så lenge det er nødvendig å bruke alle Eidsiva-midlene i driftsregnskapet for å finansiere driftsutgiftene, vil nyeinvesteringer i stor grad måtte finansieres gjennom låneopptak. En ”sunnere” økonomisk innretning ville væreom en etter hvert fikk reetablert Eidsiva-midlene som kilde for finansiering av investeringer.Som finansieringsanalysen viser, økte avdrag på lån inkl. utlån med 4,949 mill. kroner fra 2008 til 2009, ogutgjorde 61,941 mill. kroner i 2009. I perioden fra 2002 til 2009 har låneavdrag økt med 33,317 mill. kroner,ÅRSBERETNING 2009 19