You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
1<strong>Spor</strong> <strong>og</strong> <strong>sportegn</strong>Når du går ute i sk<strong>og</strong> <strong>og</strong> mark er det vanskelig å få øye på dyr som mus,hare, rev elg <strong>og</strong> rådyr. Grunnen til dette er at mange av disse dyra er aktiveom natta. De fleste er <strong>og</strong>så redde mennesker. Fuglene er <strong>og</strong>så så redde atde flyr unna dersom du ikke lister deg forsiktig fram. Ser du nøye etter kandu kanskje finne spor <strong>og</strong> <strong>sportegn</strong> etter disse dyra. Ved å studere disse kandu lære mye <strong>og</strong> dyra <strong>og</strong> fuglene.Vi kan finne mange merker etter dyr:1. Fotavtrykk2. Beitespor3. Ekskrementer <strong>og</strong> urin4. Gulpeboller5. Boplasser <strong>og</strong> liggesteder6. Kranier <strong>og</strong> knokler7. Gevir8. Feiing av gevir9. Brunstgroper10 Fjær <strong>og</strong> hår1. FotavtrykkPoter:På undersiden av foten <strong>og</strong> tærne er det trampeputer som settertydelige avtrykk. Enkelte dyr avsetter <strong>og</strong>så merker av klørne påtærne. Bl.a. hund, rev, katt, røyskatt, grevling, ekorn, piggsvin <strong>og</strong>mus har potespor. Antallet tær er fire eller fem.© <strong>Haugen</strong> <strong>Gård</strong>
2Mårspor Røyskattspor Harespor HaresporGaupe <strong>og</strong> revsporGaupesporRevesporEkornspor© <strong>Haugen</strong> <strong>Gård</strong>
3JervsporKlover:klovspor.Foten har fire tær. To av disse er kraftig utviklet <strong>og</strong> benyttes til ågå på. De to andre tærne er mye mindre <strong>og</strong> sitter lit opp på fotensbakside. Disse tærne kalles biklover <strong>og</strong> lager merker bare når deter løs snø eller bakken er bløt. Elg, rådyr, hjort <strong>og</strong> rein lagerElgspor Rådyrspor Reinsdyrspor© <strong>Haugen</strong> <strong>Gård</strong>
4HjortesporFotspor etter fugler:Når en fugl beveger seg på bakken, går den kun påtærne. En fuglefot har aldri mer enn fire tær. Vanligvisvender tre tær framover mens at den fjerde venderbakover. Av tærne som vender framover er middtåen størst. Baktåen er ofteså liten <strong>og</strong> kan sitte så høyt at den ikke setter merke i sporet. Hos noenfugler kan baktåen mangle helt. Baktåen kan være stor slik at den settertydelig merke i avtrykket.Rypespor© <strong>Haugen</strong> <strong>Gård</strong>
52. Beitespor:Mange dyr liker å sitte litt i skjul når de spiser. Musene frakter ofte medseg maten sin under ei gresstue eller en kvisthaug. Kongler som mushar spist kan du derfor finne på slike steder.Kongler som ekorn har spist på ligger strødd ut over bakken ved treetder ekornet har sittet. Konglene ser slik ut etter de er beitet på av etekorn.Flaggspetten plasserer kongla i ”spettesmia” (ensprekk i et tre) <strong>og</strong> hakker ned mellom skjellene <strong>og</strong>plukker ut frøet. Under ei spettesmie kan vi finnehundrevis av kongler <strong>og</strong> studerer vi en kongle ser viat skjellene spriker etter behandlingen de har fått.Rovdyrene er ikke redd andre dyr <strong>og</strong> sitterofte <strong>og</strong> spiser på åpne plasser. På et sliktsted kan det ligge igjen rester etter måltidet.© <strong>Haugen</strong> <strong>Gård</strong>
6Elg <strong>og</strong> hjort gnager av <strong>og</strong> til av barken påbusker <strong>og</strong> trær med framtennene iundermunnen. Striper etter denneskrapingen er lette å oppdage. Det er somoftest i harde snøvintre at de beiter slik påosp <strong>og</strong> furu. Dette blir ofte kaltringbarking. Trær som ringbarkes kan dø,eller få redusert verdi som sk<strong>og</strong>virke.Om vinteren spiser <strong>og</strong>så elg, hjort <strong>og</strong> rådyr kvister fra trær <strong>og</strong> busker.De mangler fortenner i overmunnen slik at de må rive av kvistene.Kvistene ser derfor oppfliste <strong>og</strong> bustete ut.Haren spiser <strong>og</strong>så tynne kvister. Med de skarpe fortennene biterharen av kvistene. Det ser ut som noen har brukt kniv på kvistene.Om vinteren spiser <strong>og</strong>så mus <strong>og</strong> hare bark fra små busker. Musenehar så små tenner at de greier å gnage av bare barken som er denbeste maten. Haren har større tenner <strong>og</strong> gnager <strong>og</strong>så litt i vedeninnenfor barken.3. Ekskrementer :Dyr som lever av planter, slik som hjort, elg, rådyr, hare <strong>og</strong> mushar mer eller mindre runde ekskrementer. Ofte er det en litentapp i den ene enden. Undersøker du slik møkk nærmere, vil duse at det er planterester i den. I haremøkka ser det ut som om det ersagflis.© <strong>Haugen</strong> <strong>Gård</strong>Møkk fra rovdyr er gjerne langstrakt <strong>og</strong> trukket ut i enspiss i den ene enden. Det er denne enden som komsist ut av endetarmen. Rovdyr sitter ofte på
9Hjortedyr som hjort, elg <strong>og</strong> rådyrsover på forskjellige steder hvernatt. Fotavtrykkene <strong>og</strong> hår vedsenga vil avsløre hvilket hjortedyrsom har hvilt der.Spissmus <strong>og</strong> mange smågnagere bygger ofte bol av mose <strong>og</strong> tørt gras.Bolet kan se ut som ei kule <strong>og</strong> plasseres i naturlige hull, for eksempel underen stein eller i en råtten stubbe. Bolet kan <strong>og</strong>så legges på bakken i tettvegetasjon. Disse dyrene kan <strong>og</strong>så lage gangsystemer i det øverstejordlaget. Sk<strong>og</strong>musa lager bol i et gangsystem som kan ligge dypt nede ijorda. Jorda som graves ut blir liggende i en stor haug foran hullene som er3-4 cm store. Noen ganger finner vi hull uten jord foran. Her har sk<strong>og</strong>musagravd seg opp nedenfra.Vinterstid lever smågnagerne i subnivalen. Dette er hulrommet som dannesunder snøen pga. varmen som frigis i fra bakken.Reven graver ofte ut hi i en jordskråning som vendersørover. Hiet kan variere mye, fra et enkelt hull under enstein eller trerot, til kompliserte gangsystemer med mangeutganger. Jorda som graves ut spres slik at den blirliggende i en vifteform ved åpningen. Revehi kan brukes isvært mange år. For å avgjøre om et revehi er bebodd, kandu lukte i åpningen. Kjenner du en stram rovdyrlukt er hietbebodd. Kjenner du ingen lukt, er hiet ubebodd.© <strong>Haugen</strong> <strong>Gård</strong>
106. Kranier <strong>og</strong> knokler:Ofte kan du finne deler av skjeletter ute isk<strong>og</strong> <strong>og</strong> mark. Finner du kranier, kan dubruke bøker for å finne ut hvilket dyrkraniet stammer fra. Tennenes utforming erviktige kjennetegn. Andre deler av etskjelett kan være vanskelig å bestemme, men dukan kanskje finne ut hvor på dyrets kropp det harvært.7. Gevir:Hornkronen hos hjortedyrene kalles gevir eller takker. Et gevir består av tobeindannelser som er mer eller mindre forgrenet. Hjortedyrene mistergeviret om våren, <strong>og</strong> et nytt <strong>og</strong> større gevir vokser ut igjen. Når et nytt gevirvokser ut er det dekket av et såkalt bastlag. Dette er et hårete, blodfylthudlag. Når geviret er ferdig utvokst fjerner dyetlaget ved å feie geviret, det vil si å gni geviretmot trestammer eller busker. Dette kan vi ofte sei sk<strong>og</strong> <strong>og</strong> mark der barken på trærne har blitt slittløs <strong>og</strong> henger i lange strimler. De forskjelligehjortedyrene har gevir som er lette å bestemme.Det er ikke ofte vi finner gevir ute i sk<strong>og</strong>en. Detskyldes at smågnagerne spiser dem opp. Finnerdu et gevir er det store sjanser for at det ermusegnag på det.© <strong>Haugen</strong> <strong>Gård</strong>
118. BrunstgropI brunsttiden graver hjortedyrene store groper i bakken. De tisser i gropene<strong>og</strong> bader i dem. Dette gjør de for at de skal lukte stramt. Lukten virkerfristende <strong>og</strong> tiltrekkende på hunndyrene. Kommer du over en brunstgropsom nylig har vært i bruk, vil du kjenne lukten ganske godt.9. FjærFjær som fuglene mister, kan være spennende åsamle på. De kan oppbevares i plastlommer. Bruk enfuglebok for å finne ut hvilken fugl fjæra stammerfra. Fjær har forskjellig form etter hvor de sitter påfuglekroppen. Fjærene ytterst på vingene er oftebuet <strong>og</strong> spisse. Disse kaller vi håndsvingfjær. Fjærene på stjerten er jevntbrede, disse kalles stjertfjær. Små fjær på kroppen kalles dekkfjær.Dekkfjærene kan være vanskelige å bestemme, så det er lurt å samle påstore fjær.© <strong>Haugen</strong> <strong>Gård</strong>