Steens skrifter - Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane
Steens skrifter - Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane
Steens skrifter - Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Steens</strong> <strong>skrifter</strong> Bind 3 av 6man tro at Mari var Bent Jakobsens enke. Etter Maris død egtet Steffen 1737 Brita Iversdatterfra Hamre der fødte ham flere barn. Da Steffen 1751 var blitt eier av en part av Helgås, flyttethan dit. Hans ettermann på Klopstad ble korporal Mikkel Gundersen Vie der under15.septbr. 1751 fikk bygsel av prost Arentz. Mikkel var gift med Mari Olsdatter Mo <strong>og</strong>hverken han eller hun stod så vidt jeg vet i noe slektskapsforhold til de eldre oppsittere påKlopstad. Da Mikkel 1760 fikk bygselbrev på en part av Vie, flyttet han tilbake dit. Hansettermann på Klopstad ble Johannes Andersen der under 26.mars 1760 av prost Arentz fikkbygselbrev. Denne Johannes Andersen var fra Bruland, <strong>og</strong> hans kone, Marthe Olsdatter varfra Mo <strong>og</strong> en søster av Mikkel Andersens kone.Deres ekteskap var barnløst. Etter Marthes død 1788, giftet Johannes 10. Andersen seg åretetter med Malene Olsdatter fra Espe (Åsedalen i Naustdal sokn. - O.Tj.) <strong>og</strong> fikk med henneflere barn, deriblant sønnen Elias, født 1793, Johannes fikk som vi alt har sett, 1792 skjøte påsitt bygselbruk. Han døde 1817 i en alder av 71 år.xxxx 0 xxxxDet synes allerede i gammel tid å ha vært flere husmannsplasser under Klopstad. Jegfinner såvel i sorenskriveriets eldre protokoller som i ministerialbøkene ofte nevnt folk fraKlopstad som ikke kan ha tilhørt de foran oppregnede bygselmenns familjer.Av rettssaker som vedkommer Klopstad eller Klopstadfolk forekommer det kunganske få i de gamle tingbøker. I en åstedssak 1748 mellom Rotenes <strong>og</strong> Espe var det treoppsittere på Klopstad: Steffen Andersen, Jens Pedersen <strong>og</strong> Jens Andersen vitner <strong>og</strong> derunderforklartes at Jens Andersen 7 år forut hadde tjent på Rotenes. Tvisten gjaldt merkene mellomEspe <strong>og</strong> Rotenes. 9 år senere stevnet Jakob Madsen Rotenes Rasmus Espe fordi han ikkerespekterte den tidligere avgjørelse. <strong>og</strong> denne sak var <strong>og</strong>så rettet mot Klopstads oppittere forå få gjerdeplikten i utmarken bestemt. Da disse siste som nå var Mikkel Gundersen, JensAndersen <strong>og</strong> "Enken på Klopstadkvien" (Jon Pedersens enke, Salmoi Olsdatter) i rettenvedtok å gjerde tilsammen 426 favner, frafalt Jakob Rotenes saken for deres vedkommende.En liten sak som Jens Andersen Klopstad hadde, skal jeg d<strong>og</strong> referere: Jens ble tilhøsttinget 16.novbr. 1761 stevnet av Anders Enevoldsen Kvamme fordi han i marken skulleha fratatt Anders's barn noen nøtter. Jens forklarte at han i sin egen mark fant en sekk <strong>og</strong> enhit med nøtter, <strong>og</strong> da det ingen folk var tilstede, tok han nøttene <strong>og</strong> hadde dem annå iforvaring. Til beskikkelse vitnene hadde Jens svart at når de som mistet nøttene, påviste hvorde hadde sett dem etter seg, ville han levere dem tilbake. Da Jens's nabo, Johannes AndersenKlopstad, opplyste at han hadde gitt Anders Kvammes barn lov til å ta nøtter i felles mark,ble Jens dømt til å levere 11.- 12 -