KOMMUNEDELPLAN FOR FREDRIKSTAD BYOMRÅDE 2011-2023 ...
KOMMUNEDELPLAN FOR FREDRIKSTAD BYOMRÅDE 2011-2023 ...
KOMMUNEDELPLAN FOR FREDRIKSTAD BYOMRÅDE 2011-2023 ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>KOMMUNEDELPLAN</strong> <strong>FOR</strong><strong>FREDRIKSTAD</strong> <strong>BYOMRÅDE</strong> <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong>Høringsutgave
<strong>FOR</strong>ORDI handlingsplan for 2009-2013 ble det gitt en politisk bestilling om rullering avSentrumsplanen 1999-2010, da gyldigheten på denne var i ferd med å utgå.I mandatet til planarbeidet er det lagt følgende føringer:- FMV-området skal inngå i planen- Det skal fokuseres på en utvidet funksjonsdiskusjon og et utvidet planområde- Erfaringer fra gjeldende sentrumsplan skal danne et grunnlag for planen- Byomformingsstrategien skal ligge som et grunnlag for planen- Det skal klargjøres hvilke funksjoner som ønskes etablert på sykehusområdet- Planen skal drøftes i lys av Framtidens byer og Fylkesplan Østfold 2050.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> er en oversiktsplan somviser hvordan arealene planen omfatter skal benyttes de neste 12 årene.Kommunedelplanen skal legges til grunn for videre detaljplanarbeid innenforområdet.Kommunedelplanen består av planbeskrivelse, plankart, bestemmelser ogretningslinjer. Konsekvensvurdering av planen inngår som en del avplanbeskrivelsen.Kommunedelplanen gjelder foran eldre reguleringsplaner ved eventuell motstrid.Den nye plan- og bygningsloven, som trådte i kraft 1. juli 2009, har fått storbetydning for denne revisjonen av kommunedelplan for Fredrikstad. Planen ertilpasset ny lov i plankart, bestemmelser og retningslinjer.Ved utarbeidelse av plankartet har gjeldende tegneregler blitt fulgt. Det har gitt enutfordring mht plankartets lesbarhet. I flg. ”Nasjonal produktspesifikasjon forarealplan og digitalt planregister” er man klar over at gjeldende tegneregler kan gifor dårlig lesbarhet av plankart. Inntil videre har vi måttet forholde oss til gjeldendestandard.Det har pågått mange parallelle planprosesser under utarbeidelsen av planen. Detteog ny plan og bygningslov har gitt noen utfordringer i planarbeidet. En koordineringmellom de ulike planene er forsøkt ivaretatt.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde skal være et styringsverktøy bådepolitisk og administrativt. I planarbeidet har det derfor vært lagt stor fokus påerfaringer fra sentrumsplan 1999-2010 som styringsverktøy.Kommunedelplanen skal være en overordnet plan som legger rammer forutviklingen. Planen er derfor i begrenset grad detaljorientert.Høringsforslaget er i sin form forholdsvis omfattende. Det er ambisjon om at endeligvedtatt plan skal bli et noe enklere og lettere lesbart dokument.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 2
Innhold<strong>FOR</strong>ORDDel 1 PLANBESKRIVELSEI: OVERORDNEDE RAMMER OG FØRINGER ............................................................... 5II: MÅL OG OVERORDEDE GREP <strong>FOR</strong> UTVIKLING AV <strong>BYOMRÅDE</strong>T....................... 6III: PLANENS RETTSVIRKNING .................................................................................... 7IV: FOKUSOMRÅDER .................................................................................................... 81 SENTRUMSOMRÅDE................................................................................................... 82 VERDISKAPING OG NÆRINGSLIV ........................................................................... 133 FOLKEHELSE OG LEVEKÅR ..................................................................................... 184 KULTURLIV ................................................................................................................ 215 OPPVEKST I BYEN .................................................................................................... 236 BOLIGER .................................................................................................................... 277 PLASSER OG TORG .................................................................................................. 328 GRØNNSTRUKTUR ................................................................................................... 359 ELVEROMMET ........................................................................................................... 4010 BYGNINGSVERN, BY<strong>FOR</strong>MING OG ESTETIKK .................................................... 4511 TRAFIKK, PARKERING OG TILGJENGELIGHET ................................................... 5412 FMV-OMRÅDET ...................................................................................................... 6313 SYKEHUSOMRÅDET .............................................................................................. 7014 GRØNLI OG DAMMYR ............................................................................................ 7315 GAMLEBYEN .......................................................................................................... 7516 RISIKO OG SÅRBARHET ....................................................................................... 78V: ANDRE TEMA ............................................................................................................. 8617 OVERFØRINGSANLEGG <strong>FOR</strong> ELEKTRISK ENERGI, TELEKOMMUNIKASJON OGFJERNVARME ........................................................................................................ 8618 RENOVASJON ........................................................................................................ 87VI: KONSEKVENSVURDERING ................................................................................... 88Del 2: BESTEMMELSER OG RETNINGSLINJERKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 3
Bestemmelser og retningslinjerDel 1: Planbeskrivelse
PlanbeskrivelseI: OVERORDNEDE RAMMER OG FØRINGERDet foreligger mange føringer for planarbeidet både knyttet til lov, forskrifter ogplaner. Her nevnes noen av de mest sentrale føringene.Statlige føringer Plan- og bygningsloven Ny plandel til plan- og bygningsloven, av 27. juni 2008 nr. 71 som trådte ikraft 1. Juli 2009 Forskrift om konsekvensutredninger Forskrift om krav til beredskapsplanlegging og beredskapsarbeid mv. etter lovom helsemessig og sosial beredskap. Forskrift om rikspolitisk bestemmelse for kjøpesenter Rikspolitiske retningslinjer:- T-2/08 Rikspolitiske retningslinjer for å styrke barn og unges interesser iplanleggingen- T-93 Rikspolitiske retningslinjer for samordnet areal- ogtransportplanleggingAndre:- Riksantikvarens kulturminnedatabase Askeladden og NB-registeret.- KVU og KS1. Konseptvalgutredning KVU for transportsystemet i NedreGlommaregionen er gjennomført av Statens vegvesen – Kommunenshøringsuttalelse ligger til grunn for planarbeidet. Arbeidet medkvalitetssikring tidlig fase KS1 og regjeringens behandling forventes ferdigi <strong>2011</strong>.Regionale føringerØstfold mot 2050 (Forslag til ny fylkesplan for Østfold, behandlet i fylkestinget26.februar 2009) Areal- og transportplan for nedre Glommaregionen, vedtatt 2006 Samordnet areal- og transportstrategi for OsloregionenKommunale føringer Høringsutgave av Kommuneplan <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Samfunnsdelen Kommuneplan 2006 – 2017 Kommuneplanen 2007 – 2018 Arealdelen Kommunedelplaner:- Sykkelhovedplan- Klima- og energiplan 2007 for Fredrikstad kommuneAndre:- Byomformingsrapporten- Framtidens byer: ”… Framtidens byer er et samarbeidsprogram mellomutvalgte kommuner og staten for å utvikle byområder med lavest muligKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 5
Planbeskrivelseklimagassutslipp og godt bymiljø. Bakgrunn for satsingen erklimatrusselen som er vår tids største utfordring…”- Sentrumsplan 1999-2010- Fredrikstad bylandskapsanalyse- Fredrikstad byplanhistorie/bygningshistorie for Vestsiden- Lokalsamfunnsrapporter.II: MÅL OG OVERORDEDE GREP <strong>FOR</strong> UTVIKLING AV<strong>BYOMRÅDE</strong>TMål1. Styrke sentrums attraktivitet2. Styrke sentrum som sosial arena3. Legge til rette for økt aktivitet4. Bidra til økt mangfold5. Legge føringer som i størst mulig grad bidrar til forutsigbarhet, fleksibilitet ogeffektivitet i videre planlegging og utvikling av byen.Overordnede grep for utvikling av byområdet- Styrke tyngdepunktene Gamlebyen, FMV og Dagens sentrum/Grønli ogforbindelsen mellom dem- Sikre tilstrekkelig areal for framtidig sentrumsfunksjoner- Utvikle et kompakt handelssentrum, for økt verdiskaping, med akseptablegangavstander.o Styrke handelsaksene: Grønli – Torvbyen – Stortorget – gangbroa – FMV Nygaardsgata- Fokus på byen som sosial arena: legge til rette for bilfrie plasser og torg,sykkel og gange, arenaer for et mangfoldig kulturliv, sikre oppholdsarealer- Utadrettet fasade, utadrettet virksomhet og krav til minimumshøyde i 1. etasjeinnenfor område definert som sentrumsformål.- Legge til rette for betydelig boligutvikling, og nødvendig sosial infrastruktur,innenfor byområdet.- Legge til rette for betydelig boligutvikling innenfor byområdet- Fokus på elverommet og at elva er en del av sentrum og ikke en grensemellom bysentrum og omland. Sikre fysisk og visuell tilgjengelighet til elva.- Styrke sammenhenger mellom grøntområder- Legge til rette for fysisk aktivitet- Legge til rette for en framtidig knutepunktsutviking på Grønli, medjernbanestasjon og bussterminal.- Et overordnet transportsystem med fokus på en indre sentrumsring,parkering i tilknytning til hovedvegnettet, tilrettelegging for sykkel, godegangforbindelser og en parkeringspolitikk som bidrar til økt bruk av sentrum.- Forsterke Fredrikstad som sjørelatert by. Å åpne for en betydelig utvikling avFloa som småbåthavnområde. Gjestehavn foreslås lokalisert i dette området.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 6
PlanbeskrivelseIII: PLANENS RETTSVIRKNINGKommunedelplanen gjelder foran eldre reguleringsplaner ved eventuell motstrid.Ved evt motstrid, vil en gjennomføring av tiltaket utløse krav om nyplanprosess/omregulering dersom motstriden gjelder forhold som berøreromgivelsene i en slik grad at tiltaket bør undergis en helhetlig vurdering.Dersom omgivelsenes interesser ikke blir berørt og hvor tiltaket ikke bør undergis enhelhetlig vurdering, gjelder ikke plankravet. I slike tilfeller gjelder kommunedelplanenfullt ut.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 7
PlanbeskrivelseIV: FOKUSOMRÅDERI planprogrammet ble det fastsatt hvilke fokusområder som skulle drøftes spesielt.Planens intensjoner er belyst i de ulike fokusområdene.1 SENTRUMSOMRÅDE1.1 INTRODUKSJONSentrumsområde har på bakgrunn av kjøpesenterbestemmelsene og fylkesplanenØstfold mot 2050 blitt et juridisk begrep. Det er behov for å definere en nyavgrensning av sentrumsområde.Forskrift om rikspolitisk bestemmelse for kjøpesentre trådte i kraft 1. juli 2008.Formålet med forskriften er blant annet å styrke eksisterende by- og tettstedssentreog bidra til effektiv arealbruk og miljøvennlig transportvalg. Det vil si unngå enutvikling som fører til byspredning, bilavhengighet og dårligere tilgjengelighet fordem som ikke disponerer bil. Det langsiktige målet er å oppnå en mer bærekraftigog robust by- og tettstedsutvikling og begrense klimagassutslippene.Bestemmelsene fastslår at ”Kjøpesentre kan bare etableres eller utvides i samsvarmed godkjente fylkesplaner eller fylkesdelplaner med retningslinjer for lokaliseringav varehandel og andre servicefunksjoner. For områder som ikke omfattes av slikplan, er det ikke tillatt å etablere eller utvide kjøpesentre med et samlet bruksarealpå mer enn 3 000 m 2 ”.Fylkesplanen for Østfold fastslår at kjøpesentre kan etableres innenfor det som ikommunenes sentrumsplaner er definert som sentrumsområde.Kommunedelplan for Fredrikstad sentrum - Sentrumsplan 1999-2010 definerer ikkeet sentrumsområde, men opererer med begrepet bybebyggelse. Bakgrunnen fordette var å gi bestemmelser om bebyggelse som forholdt seg til gaterommet medfasadelinje i fortau, og med allmenne funksjoner som henvendte seg til gatengjennom dører og vinduer.I Areal- og transportplan for Nedre Glomma, har dette området blitt definert som”bykjerne”, og som da kjøpesenterbestemmelsen nå er knyttet til.Området som er definert som bybebyggelse er begrenset i utstrekning, og er i storgrad allerede disponert.Plasskrevende varegrupper er unntatt fra bestemmelsen. I godkjenningsbrevet tilATPNG gis følgende definisjon av plasskrevende varer: ”varegrupper som biler ogmotorkjøretøy, landbruksmaskiner, trelast og andre byggevarer, salg fraplanteskole/hagesentre samt båter/lystbåter og campingvogner”.Fylkesplanen for Østfold fastslår at definerte avlastningsområder skal benyttes tilsalg av plasskrevende varer. I Fredrikstad er dette Dikeveien.Dette innebærer at det i områder som, verken inngår i sentrumsområdet eller iavlastningsområdet, ikke kan etableres plasskrevende varehandel utover 3000 kvm.Utvidelsesmuligheter for eksisterende virksomheter begrenses med dette.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 8
PlanbeskrivelsePå bakgrunn av dette er det behov for å definere en ny sentrumsavgrensning.Definisjonen på kjøpesenter er: ”med kjøpesenter forstås detaljhandel ibygningsmessige enheter og bygningskomplekser som etableres, drives og fremstårsom en enhet. Virksomheten behøver ikke være lokalisert i ett og samme bygg for åbli betraktet som kjøpesenter, men kan også være gruppert omring et torg, engågate eller åpen plass, eller det kan på annen måte være en lokaliseringsmessigsammenheng mellom de ulike enhetene”.Når man i denne plansammenheng snakker om kjøpesenter, er ikke detensbetydende med at man ønsker etablering av nye tradisjonelle kjøpesentre isentrum. Form og funksjon må tilpasses byen og det området hvor denne typevirksomhet er tenkt lokalisert.Skal et bysentrum ha attraktivitet og konkurransestyrke bør det ha rom for mangeulike typer funksjoner, som boliger, ulike typer bynæringer (handel,forretningsmessig tjenesteyting, hotell og restaurant, kulturtilbud, helse og sosialetjenester og offentlig forvaltning), grønnstruktur og infrastruktur. Ved avgrensning avet framtidig sentrumsområde må det derfor tas høyde for nok areal til alle dissefunksjonene.I lys av dette er Fredrikstads sentrumsområde med tilhørende funksjonsinnholdvurdert og gitt en avgrensning som sikrer en fremtidig utvikling.1.2 KARAKTERISTIKK / STATUS / PROBLEMBESKRIVELSE1.2.1 Avgrensning av sentrumsområdeGitt forventet befolkningsvekst på 12 000 personer fram mot 2025 vil det værebehov for framtidig nye handelsareal i Fredrikstad i størrelsesorden 36000 – 48000kvm. Videre vil det være et arealbehov på ca 200 000 kvm knyttet til nyearbeidsplasser. Det forventes at en stor del vil være knyttet til bynæringer. Storedeler av dette arealbehovet må derfor dekkes innenfor sentrumsområdet.I lys av framtidig behov for handelsarealHandelsutviklingen de senere årene viser at omsetningen i sentrum har økt, menman ser også at veksten utenfor sentrum er betydelig høyere.Detaljvarehandelen er en sentral funksjon i et bysentrum. Skal Fredrikstad forbli ogstyrkes som et handelsmessig tyngdepunkt, må vi ha en tung satsning i sentrum.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 9
PlanbeskrivelseFigur 1 Handelsutviklingen i Fredrikstad og forholdet mellom sentrum og Rolvsøy/RåbekkenKjøpesenterbestemmelsene er i så måte gunstige for Fredrikstad sentrum.Kjøpesenterbestemmelsene gjør at det må tas høyde for arealbehov både mhtdetaljvarehandel og plasskrevende varegrupper. Utfordringen er å finne en balansemellom tilstrekkelig areal og hva som til enhver tid vil være et velfungerendehandelssentrum.For å sikre en robust plan legger denne kommunedelplanen til rette for at sentrumkan ta mesteparten av den fremtidige handelsvirksomheten i kommunen, utoverdagligvarer som utgjør 1/3 og som bør følge boliglokaliseringen. Ikommunedelplanen tas det høyde for at det både kan etableres nyehandelsvirksomheter og at eksisterende virksomheter kan videreutvikles. Det tasogså høyde for å sikre areal til andre varegrupper enn detaljvarer.I lys av byomformingsstrategien:Det er vedtatt i kommuneplanensarealdel at byomformingsrapportenskal legges til grunn i arbeidet medny sentrumsplan. Ibyutviklingsstrategien som det derredegjøres for, fokuseres det på enutvikling av triangelet; dagenssentrum med Grønli, somkollektivknutepunkt og nav i eteffektivt og miljøvennligtransportsystem,Gamlebyen/Kongsten – som dethistoriske bysentrum, og FMVområdetsom en miljøvennlig bydel.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 10
PlanbeskrivelseElva som transportåre og et viktig byrom, binder disse tre områdene sammen. Det åaktivisere og integrere elverommet i sentrum er viktig. Dette fordrer byfunksjoner påbegge sider av elva. Planen må derfor gi rom for en slik strategi.Gamlebyen er det historiske bysentrum, og Fredrikstads fremste attraksjon både forbyens egne innbyggere og for turister. Gamlebyen er en viktig identitetsbærer.Gamlebyen er et av tyngdepunktene i byomformingsstrategien.Området Gamlebyen, Glomma, Isegran og Vestsiden danner et helt spesielt ogviktig byrom, som er en opplevd, naturlig del av Fredrikstad sentrum.I kommuneplanen er det satt som mål at FMV-området skal utvikles slik at det blir enlike viktig ressurs for Fredrikstadsamfunnet som under perioden medskipsbyggingsvirksomhet. FMV-området representerer med sine bygnings- ogarealressurser tett opp til den moderne bykjernen, en unik mulighet for nyetablering,som vil kunne forsterke og videreutvikle Fredrikstad som bysamfunn.Av eksisterende bebyggelse er området rundt tørrdokka, med Sveisehall 1 og 2,viktig å bevare som en viktig del av den lokale kultur- og industrihistorie.Bevaringstanken er ikke knyttet til funksjon, men mer til bebyggelsens form ogvolumer. En utfordring er å finne program som kan fylle hallene med ønsketfunksjon og samtidig være økonomisk regningssvarlig. Planen må kunne ha rom forå tillate funksjoner som vil kunne bidra til en bevaring av disse hallene.FMV-området må kunne utvikles over tid. Planen må derfor være såpass robust atden må ta høyde for framtidig utvikling.Et nytt kollektivknutepunkt på Grønli er tenkt som et moderne knutepunkt i by. Nårman går av toget, så skal man oppleve å være i sentrum. Dette gjør at det må væremulig å lokalisere byfunksjoner i tilknytning til dette området.Avgresningen mot vest er trukket ut til farleden.På Floa er sentrumsavgrensningen lagt ved foten av Fjellbergtoppen. Dette fordi deter ønskelig å gi rom for videreutvikling av eksisterende funksjoner.Hele Holmen-området ligger innenfor sentrumsavgrensningen. Funksjonen somnåværende boligbebyggelse skal ikke endres. Det er imidlertid ønske om å reduserekravet til parkering på egen grunn, for bedre å kunne legge til rette for fortetting.Forslag til parkeringsbestemmelser skiller på areal innenfor og utenforsentrumsområdet.1.2.2 FunksjonslokaliseringMålet er å utvikle et attraktivt sentrum, med et kompakt handelssentrum medakseptable gangavstander. Planen legger derfor til grunn en styrking av dagenshandelsakser.Miljøverndepartementet har i veileder for ”Planlegging av byer og tettsteder” (2001)definert anbefalte avstandsstørrelser på et velfungerende handelssentrum. Formindre byer og tettsteder anbefales en diameter på 600 m, mens det for større byeranbefales en diameter på 1000 m.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 11
PlanbeskrivelseI og med at folketallet forventes å øke, mådet også tas høyde for at handelssentrummå kunne vokse over tid. Dette krever atman avsetter et forholdsvis romsligsentrumsområde. For at man skal unngåuønsket spredning av handelsfunksjoner, erdet ønskelig å i en viss grad styrefunksjonsinnholdet. Dette gjøres gjennom åinnføre plankrav med bestemmelser.Figur 2 Radius 500 m fra StortorgetInnenfor sentrumsområdet må det sikresarealer til detaljvarer som hvitevarer,brunevarer og møbler.Dette er tradisjonelt handelsvirksomhetsom genererer biltransport. Det er derforønskelig at denne type handel legges itilknytning til det overordnede vegnettet.Områdene Dammyr, Mosseveien ogFMV er slike områder.1.3 MÅLBESKRIVELSESikre tilstrekkelig areal for framtidig sentrumsfunksjoner.Utvikle et kompakt handelssentrum, for økt verdiskaping, med akseptablegangavstander.Styrke handelsaksene: Grønli – Torvbyen – Stortorget – gangbroa – FMV Nygaardsgata1.4 TILTAK NEDFELT I PLANENTiltak som vises i plankartetAvgrensning av sentrumsområdet vises i plankartet.Bestemmelser¨Det fastsettes plankrav med bestemmelser om dokumentasjonskrav knyttet til ihvilken grad tiltaket bidrar til å styrke dagens sentrum.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 12
Planbeskrivelse2 VERDISKAPING OG NÆRINGSLIV2.1 INTRODUKSJONI Fredrikstad var det 1.1.2009 ca 35200 arbeidsplasser. Sett i forhold til befolkningener det da ca 2 innbyggere pr arbeidsplass. Med en antatt befolkningsvekst på 12000innbyggere i planperioden og samme fordeling mellom arbeidsplasser oginnbyggere, må det skapes ca 6000 nye arbeidsplasser. I høringsutkast tilkommuneplan <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> samfunnsdel beskrives følgende mål for verdiskaping ognæringsliv:• Fredrikstad har en økning i antall arbeidsplasser som er sterkere ennbefolkningsveksten.• Arbeidsplassene er basert på kunnskap, innovasjon og teknologisk utvikling.I verdiskapingsbegrepet inngår den merverdien som skapes i både privat ogoffentlig virksomhet.Å være attraktiv for gruppen av unge voksne pekes på som en av utfordringene.Denne delen av befolkningen har større preferanser til et urbant og levende bymiljø.Urbanisering - å utvikle et levende sentrum - er derfor en klar utfordring forFredrikstad.2.2 KARAKTERISTIKK / STATUS / PROBLEMBESKRIVELSEI 2009 var ca 40% av arbeidsplassene i Fredrikstad lokalisert innenfor byområdet.Over 70 % av disse var arbeidsplasser i kategorien sentrumsfunksjoner(bynæringer).12 %20 %ForretningsmessigtjenesteytingHelse og sosiale tjenester12 %Persontransport ogreisebyrå7 %Kultur og andre sosialetjenester3 %2 %4 %40 %Finans og forsikringHotell og restaurant.Figur 3 Sysselsatte innenfor byområdet fordelt på ulike bynæringer.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 13
PlanbeskrivelseHelse og sosiale tjenester utgjør en stor andel. Når sykehuset flytter vil mange avdisse arbeidsplassene forsvinne fra byområdet.Ser en på hele Fredrikstad er ca 55% av alle arbeidsplassene innenfor det somdefineres som bynæringer. Det forventes at veksten i arbeidsplasser i stor grad vilkomme innenfor disse næringene. Skal sentrum styrkes må det legges til rette for athovedtyngden av denne veksten skjer innefor byområdet. Dette er i tråd medfylkesplanen.Gitt at en arbeidsplass innen kategorien bynæring krever 40 kvm, så vil det være etbehov for 240000 kvm nytt golvareal for å oppta en økning tilsvarende 6000 nyearbeidsplasser om all økningen kommer innen denne kategorien. En vesentlig delav denne nye virksomheten forutsettes å komme i byområdet.I underkant av 30 % av arbeidsplassene innenfor byområdet er knyttet til andrenæringer enn tradisjonelle sentrumsfunksjoner. Dette gjelder flere industribedrifter,med Brynild Gruppen AS som den største. Å ivareta og legge til rette for en vekst idisse næringene er også en av utfordringene.2.2.1 VarehandelVarehandelen er viktig i et bysentrum. Fredrikstad er den største handelsbyen iØstfold, med en omsetning på ca 7,2 milliarder kroner i 2008 av en samletomsetning i fylket på ca 26,1 milliarder. Sentrum er sammen med området langsDikeveien de viktigste handelsområdene i kommunen.Ser man på utviklingen over tid taper sentrum stadig i fht omkringliggendekjøpesenterområder (se figur under pkt. 1.2.1).Utenom sentrum er omsetningen på Råbekken /Dikeveien på omtrent samme nivåsom i sentrum og vil også framover være en vesentlig del av handelsvirksomheten ikommunen.Med forventet befolkningsvekst anslås et utvidet arealbehov for handel på 24 000 –36 000 kvm. Med håndhevelse av kjøpesenterbestemmelsene og ønske om å styrkesentrum, bør man ta høyde for at sentrum skal dekke store deler av dette behovet.Utfordringen er å finne en balanse mellom tilstrekkelig areal og hva som vil være etvelfungerende handelssentrum.Et velfungerende handelssentrum er erfaringsmessig begrenset i utstrekning. 600-1000 meter er anbefalt gangavstand. Å strekke handelssentrum over et for stortområde er derfor ikke ønskelig.Innenfor dagens sentrumsområde er det romfor fortetting. Videre kan man også gjennom enmer hensiktsmessig funksjonslokaliseringstyrke eksisterende handelsområde.Torvbyen er i dag et pre for Fredrikstadsentrum. Slik bygget og omgivelsene er i dag,ligger imidlertid senteret som en ”øy” i sentrum.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 14
PlanbeskrivelseEn bedre kobling mellom Torvbyen og øvrige deler av sentrum vil kunne gi en vinn –vinn-situasjon for detaljvarehandelen i sentrum.Byområdet skal også kunne romme areal for mer større varegrupper, somtradisjonelt er mer bilbasert handel. Det er viktig å sikre areal til denne type handel,samt lokalisere disse i tilknytning til det overordnede vegnettet.Skal sentrum delta i konkurransen om leietakerne bør aktørene i sentrum i størregrad sette fokus på:- Bransjesammensetning og samlokalisering av ulike typer bransjer- Felles åpningstider- Økt samhandling og samarbeid mellom gårdeiere- Økt kunnskap mht markedsdata, konkurransesituasjon, handelslekkasje,lokaler, eierstruktur og leieavtaler2.2.2 KontorBåde dagens sentrum og FMV-området har kapasitet til det framtidige behovet forkontorareal. I dag er det ca 15 000 kvm ledige kontorlokaler i Fredrikstad sentrum.Næringseiendomsmeglere kan fortelle om en trend hvor man enten søkerlokalisering i området rundt Dikeveien (som tilbyr en lokalisering midt mellom byeneog parkering) og FMV (som er et område i vekst).Denne situasjonen representerer en betydelig utfordring i lys av målet om øktaktivitet i sentrum.2.2.3 Kunnskap, innovasjon og teknologisk utviklingI forslag til kommuneplan er det satt som mål at ”arbeidsplassene er basert påkunnskap, innovasjon og teknologisk utvikling.” Helse trekkes fram som etnæringsmessig satsningsområde, i lys av samhandlingsreformen. Å legge til rettefor en fortsatt vekst på FMV-området, hvor helse og kunnskap, er noen avhovedsatsningsområdene er derfor viktig.2.2.4 Sjørelatert virksomhetFredrikstad er en sjørelatert by. Det er derfor viktig å sikre sjønære arealer tilsjørelaterte næringer. Store områder på Gressvik og Floa er derfor avsatt somnæringsformål. Når det gjelder Dokka på FMV, videreføres formålet frakommuneplan 2007-2018.I tillegg til å sikre areal på land er det også viktig å sikre at farleden ikke nedbygges.2.2.5 Kulturbasert næring og opplevelsesøkonomiKultur- og opplevelsesbasert næring er et satsingsområde. Det har vært arbeidetmed attraksjonsutvikling av historiske arenaer og byens fortrinn med vekt påKongsten, Isegran, Elingaard, Gamlebyen og elva. Videre har bystyret vedtatt atKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 15
Planbeskrivelsekommunen skal satse på en vitalisering av idéskissen ”Aktivitetsbyen GamleFredrikstad”, basert på offentlig –privat samhandling. Tilrettelegging for økt aktiviteter for kommunens innbyggere for å skape økt trivsel og velvære, men er også ledd inæringsmessig satsing.I den grad de nye anleggene kan bli liggende innefor avgrensingen forbyområdeplanen, skal det gis muligheter for å gjennomføre ønskede tiltak, bl.a. brukav areal for å kunne gjennomføre tiltakene.Gjestehavn er et sentralt tiltak for økt turisme og profilering av byen. Dagensgjestehavn har verken god nok kapasitet eller gunstig lokalisering. Potensialet for åbedre gjestehavntilbudet er derfor stort. Gjennom planarbeidet er ulikelokaliseringsmuligheter drøftet. Dette omtales nærmere under temaet elverom.2.2.6 TilgjengelighetNæringslivet i og rundt sentrum er svært opptatt av at tilgjengeligheten måforbedres. Det fokuseres da primært på tilgjengelighet med bil. Reduserttilgjengelighet til og i sentrum svekker sentrums konkurransekraft. Tilgjengelighet ernærmere omtalt under tema trafikk, parkering og tilgjengelighet.2.3 MÅLBESKRIVELSEDet skal legges til rette for et kompakt handelssentrum, for økt verdiskaping,med akseptable gangavstander og med fokus på å forsterke handelsaksene:o Grønli – Torvbyen – Stortorget – FMVo NygaardsgataSikre næringslivet arealmessig vekst og utviklingsmuligheter innenforplanområdet slik at det legges til rette for en ønsket næringsutvikling.Planen tar høyde for utvikling av reiselivstilbud som tiltak knyttet til”Aktivitetsbyen Fredrikstad” og gjestehavn.2.4 TILTAK NEDFELT I PLANENTiltak som vises på plankartet- Avgrensning av et romslig sentrumsområde, som tar høyde for framtidigbefolkningsvekst og behov for økt handelsareal.- Område avsatt til sentrumsformål, med krav til utadrettet virksomhet.- Områder avsatt til næringsformål og bebyggelse og anlegg.- Framtidig småbåtområde og gjestehavn, med betydelig kapasitet.- Det avsettes betydelig areal som kan romme både bolig og næring. Planener robust da den i liten grad detaljerer framtidig formål.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 16
PlanbeskrivelseBestemmelserDet knyttes bestemmelser til blant annet: sentrumsformål, etablering av kjøpesenterog parkering.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 17
Planbeskrivelse3 FOLKEHELSE OG LEVEKÅR3.1 INTRODUKSJONMålet ”God livskvalitet for alle som bor i Østfold” er ett av tre hovedmål ifylkesplanen ”Østfold mot 2050”.I forslag til kommuneplan <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> samfunnsdel er følgende mål definert:- Folkehelse og levekår er kraftig forbedret- Sosiale helseforskjeller er utjevnetFolkehelsearbeidet er den samlede innsatsen for å påvirke det som fremmer ogvedlikeholder befolkningens helse. Målet er flere leveår med god helse ibefolkningen som helhet, og reduserte helseforskjeller mellom sosiale lag, etniskegrupper, kvinner og menn.Det er hensiktsmessig å skjelne mellom faktorer som øker risikoen for sykdommerog skader (negative miljøfaktorer) og faktorer som fremmer helse og trivsel (positivemiljøfaktorer). Mange tiltak har både den sykdomsforebyggende og denhelsefremmende dimensjonen i seg.Levekår omfatter økonomi, boforhold, fritid, sosialt nettverk, helse, utdanning,sysselsetting og arbeidsforhold.God byutvikling fremmer trivsel og helse, og bidrar til gode levekår.Nedfelt i formålsparagrafen til ny plandel i plan- og bygningsloven er:”… Prinsippetom universell utforming skal ivaretas i planleggingen og kravene til det enkeltebyggetiltak. Det samme gjelder hensynet til barn og unges oppvekstvilkår ogestetisk utforming av omgivelsene..”.Universell utforming handler både om tilrettelegging for funksjonshemmede og atman skal unngå unødvendige ”funksjonshemmende” tiltak, og dermed sikretilgjengelighet for alle kommunens innbyggere. Kommunedelplanen går ikke i detaljom hvilke løsninger som kreves for å sikre tilgjengelighet for alle. Det er enforutsetning at dette inkluderes i reguleringsplaner og bebyggelsesplaner.Rikspolitiske retningslinjer for å styrke barn og unges interesser i planleggingen girklare føringer, som er hensyntatt i planarbeidet. Dette omtales både under temaet”Boliger” og ”Grønnstruktur”.Støy og luftforurensning kan påvirke folks helse. Forurensningsforskriften stiller kravmht støy og luftforurensning. Dette er nærmere vurdert og omtalt under temaet”risiko og sårbarhet”.Med økt fortetting og økt mangfold innenfor byområdet, har det i planarbeidet værtviktig å sikre at planen legger rammer som gir rom for: Mulighet for fysisk aktivitet og rekreasjon, gjennom gode grøntarealer og godtilrettelegging for myke trafikanter Sosiale møteplasserKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 18
PlanbeskrivelseEn byutforming som ivaretar og gir opplevelse av identitet og tilhørighet tilbyen, trygghet, og estetiske verdierGodt kulturlivTemaene er nærmere drøftet under de ulike fokusområdene.3.2 KARAKTERISTIKK / STATUS / PROBLEMBESKRIVELSEDe store utfordringene knyttet til folkehelse og levekår, finner vi i den sterkt økendeandelen av barn og voksne som sliter med overvekt og inaktivitet, utfordringerknyttet til integrering, samfunnets ansvar for å legge til rette for alle uansett livsfaseog grad av mobilitet (ved universell utforming), motvirke sosial ulikhet i helse ogforebygge rusrelaterte problemer.Med en målsetting om økt mangfold innenfor byområdet må det legges til rette forulike grupper av befolkningen, både når det gjelder tjenestetilbud,boligsammensetning og utforming av byrom.Byområdet er i dag forholdsvis dårlig tilrettelagt mht fysisk aktivitet. Skal en møte deutfordringer en står overfor mht overvekt og inaktivitet må det legges til rette forarealer som fremmer fysisk aktivitet for alle aldersgrupper. Videre er det viktig åsikre gode sammenhenger og forbindelser til arealer utenfor byområdet hvor det erog vil bli tilrettelagt for fysisk aktivitet. Marka, Bingedammen, Glommastien,Aktivitetsbyen er eksempel på slike områder. Potensielle utviklingsområder foraktivitetsskapende strukturer i sentrum er FMV-området, Tollboden og eksisterendeparker.Innbyggerne i Fredrikstad har en svært høy bilbruk på sine daglige reiser.Undersøkelser viser at innbyggerne er lite fornøyd med hvordan det er tilrettelagt forsyklende. En bedre tilrettelegging for både gående og syklende vil gi positivhelseeffekt.Et av målene i planen er å legge til rette for økt aktivitet. Dette er viktig både ut fra etøkonomisk perspektiv men også mht integrering og demokratibygging, og dermedogså folkehelse og levekår. Et bysentrum har tradisjonelt sett flere funksjoner. Deter både møtested, marked, arena for maktutøvelse og rom for opplevelse. Godeoffentlige rom tiltrekker mennesker, og er derfor viktige sosiale arenaer. Fredrikstadhar i dag få gode, offentlige plasser. Å utvikle og styrke flere av byens offentlige romer viktig.I planen drøftes byens sosiale dimensjon i flere av fokusområdene.Sentrumskjernen brukes mye av ungdom. Møteplassene er en blanding av offentligearealer, butikksenter, fast food-restauranter og ungdomsklubb. Det er viktig å leggetil rette for aktiviteter og arenaer som gir ungdom en positiv opplevelse av å væreivaretatt i et ellers voksenpreget bymiljø. Det er særlig viktig å kunne tilby arealersom fremmer fysisk aktivitet, samt sikre arealer som ikke er kommersielt betinget.For mindre barn er det i dag få muligheter for aktivitet i selve bykjernen.Tilretteleggingen av lekeplassen i Kirkeparken og i Gamlebyen har vært sværtpositivt. Denne typen aktivitetsområder bør sikres også i andre deler av byområdet.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 19
PlanbeskrivelseInnenfor byområdet vil vi få en økning i antall eldre beboere. Dette stiller krav bådetil tjenestetilbudet og til utforming av byrommet.Kravet til universell utforming er forsterket og kjent, men Fredrikstad kommune kandessverre vise til få uteområder, utover skoler/barnehager, som er tilrettelagt forfunksjonshemmede.3.3 MÅLBESKRIVELSEInnenfor byområdet skal det være rom for aktivitet, opplevelser og utfoldelsefor alle.Det skal legges spesiell vekt på et lett tilgjengelig tilbud til barn, ungdom ogeldre, et tilbud som ikke gjør byen kun til et sentrum for konsum.Det skal etableres flere plasser og torg.3.4 TILTAK NEDFELT I PLANENFolkehelse og levekår ivaretas i planen gjennom blant annet:- Sammenhengende grønnstruktur- Fokus på elverom og tilgjengelighet til og langs elva- Å legge til rette for mangfold- Å legge til rette for formelle og utformelle møteplasser- Krav til uteoppholdsareal- Å sikre et tjenelig transportsystem, med fokus på blant annet gående ogsyklende- Krav til universell utformingDet avsettes ikke konkrete nye arealer til offentlig og privat tjenestetilbud. Planen girimidlertid rom for at dette kan lokaliseres innenfor byområdet.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 20
Planbeskrivelse4 KULTURLIV4.1 INTRODUKSJONFor å fremme byidentitet og motivere til å ta medansvar for fellesskapet, må folkmøtes både til hverdag og fest. For å framstå som attraktivt og dynamisk bysamfunnblir det særlig viktig å skape trivelige møtesteder og levende kulturarenaer.Sentrum er selve stedet for et mangfold av opplevelser, og et levende sentrumlegger samtidig grunnlaget for et trygt og trivelig sentrum. Fylt med moderne handelog service, kulturaktiviteter innendørs og utendørs, kan bykjernen tjene som vårfelles storstue. En storstue som inkluderer nye impulser og nærhet til mangekulturer.Byen er stedet vi særlig blir påminnet om at vårt samfunn i økende grad ermultikulturelt.4.2 KARAKTERISTIKK / STATUS / PROBLEMBESKRIVELSE4.2.1 Bykjernen som kulturareanaDet bykulturelle mangfoldVi opplever i dag en generell renessanse for byens sentrum som felles møtested ogkulturarena.I byen konfronteres vi særlig med tidens ulikestrømninger og livsuttrykk. Denne urbane kulturenframviser et mangfold av moderne livsformer, ogforteller oss at livet leves, og tilværelsen formes påmange vis. Møter med kunst og kultur kaller dasærlig på vår forundring, vekker til ettertanke, ogviser oss nye sider og muligheter i vår søken etter”det gode liv”Vi kan definere bykjernen som et sted der mangemennesker ferdes og møtes innen et fortettetområde (se også sentrums-planen).I en trivelig by er det lett å stoppe opp og slå av enprat. Vi kan titte rundt oss, se, og bli sett seende.Bykjernen bør tegne seg som et muligheteneslandskap å bevege seg rundt i, og som invitererdeg og meg til å skue til, men også ta del ibegivenhetene.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 21
PlanbeskrivelseTrygghet og toleranseDet er viktig for opplevelsen av trygghet at vi blir vant til å se og møte forskjelligefolk og kulturinnslag. Da bygges gradvis grunnlaget for mellommenneskeligforståelse og økt toleranse for hverandres livsform og uttrykk. Kulturtilbud vil ogsåstimulere til at folk møtes på kveldstid, og dermed motvirke at byen "stenger". Noenvil finne det betenkelig at kunst- og kulturbegivenheter vil bidra til å trekke barn ogunge til sentrum også kveldstid. Men det er når byer kjennes tomme vi oppleverdem utrygge. Sunne byer skal pulsere og leve, og det må bo folk i og nær sentrum.Det fremmedartedeByen er stedet vi særlig blir påminnet om at vårt samfunn i økende grad ermultikulturelt. Innslag av ”fremmede” kulturer er stadig synlig i bybildet. Innvandrerebidrar bla. til et utvidet butikk- og restauranttilbud som gir oss nye impulser ogopplevelser. Hos de unge ytrer moter og nye kulturelle strømninger seg raskt. Ogdagens brede spekter av kunstformer og musikksjangere bærer likeledes bud omkulturell utveksling på tvers av kultur- og landegrensene.I Fredrikstad har St.Croix-huset bla. gjennom sine internasjonale kulturmarkeder ogmusikkkafeer søkt å bringe nye impulser til byen. Musikkskolens Zimbabveprosjektlikeså. I slike rammer framstår det uvante og "den fremmede" som berikende og ikkesom en trussel.4.3 MÅLBESKRIVELSEDet skal utvikles en bykultur med et variert byliv, kunst og kulturopplevelser ogsosiale møteplasser.Vitalisere og styrke bykjernen som mangfoldig kulturarena og møtested, ogmed gode formidlingsmuligheter for kunst og kulturBygge et nettverk av attraktive møtesteder ute, der utvalgte plassrom, deler av gatereller parker, opparbeides for å invitere til lek, opphold og deltakelse i ulikekulturaktiviteterOffentlige kulturhus, kirker, skulpturale anlegg og utescener må gis godutforming, og framheves som landemerker og knutepunkter i bylandskapet.Kulturhusene må annonsere og åpne seg ut mot byen, og nye bygninger, scener oganlegg skal gis bymessig karakter, og tilby gode presentasjonsmuligheter for ulikeuttrykk og begivenheter.4.4 TILTAK NEDFELT I PLANENTiltak som vises på plankartetOverflateparkering på Stortorvet og blomstertorvet fjernes.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 22
Planbeskrivelse5 OPPVEKST I BYEN5.1 INTRODUKSJONMiljømessige hensyn stiller krav til økt arealutnyttelse i byen. Dette kan lett komme ikonflikt med ivaretakelse av barn og unges rett til gode, likeverdige og utfordrendeoppvekstmuligheter.Det er viktig at sentrumsnære områder blir planlagt for en aktiv bruk av barn ogunge. Byområdet må tilrettelegges for opplevelser og fysisk utfoldelse for barn ogunge på en slik måte at dette blir en positiv møteplass. Sentrumskjernen er etområde som ungdoms bruker og beveger seg mye i dag – det er derfor viktig ålegge til rette for aktiviteter som gir ungdom en positiv opplevelse av å være ivaretattav et ellers voksenpreget bymiljø.For barn er det lite muligheter for aktivitet i selve bykjernen. lekeområder lik den viser i kirkeparken bør kunne etableres flere steder innen planområdet.Gjerne i tilknytning til større torgarealer som stortorget og lignende. Barnsuteromsgruppa mener at å etablere slike områder vil øke kvaliteten og attraktivitetentil bykjernen og ikke minst gi barn en positiv opplevelse og skape fysisk aktivitet.Aktivitetsområder i sentrum av sentrum som også er tilrettelagt forfunksjonshemmede barn har vært en av målsetningen til Barns uteromsgruppagjennom flere år. Kravet til universell utforming er i dag vel kjent, men Fredrikstadkommune kan dessverre vise til få uteområder utover skoler/barnehager som ertilrettelagt for funksjonshemmede.Barn uteroms gruppa er opptatt av å fremme aktiviteter som øker barn og ungesfysiske aktivietet. Om sentrum skal være aktivt for barn og unge, må ogsåtilgjengeligheten være tilstede. Barn uterom ser det som viktig at det i planen leggesopp større satsing på myke trafikkanter gjennom bedre tilrettelegging for sykling oggående til og fra sentrum.5.2 KARAKTERISTIKK / STATUS / PROBLEMBESKRIVELSE5.2.1 Rikspolitiske retningslinjer for å styrke barn og unges interesser iplanleggingen1. Nasjonale mål for barn og unges oppvekstmiljøViktige nasjonale mål er å:a. Sikre et oppvekstmiljø som gir barn og unge trygghet mot fysiske og psykiskeskadevirkninger, og som har de fysiske, sosiale og kulturelle kvaliteter som tilenhver tid er i samsvar med eksisterende kunnskap om barn og ungesbehov.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 23
Planbeskrivelseb. Ivareta det offentlige ansvar for å sikre barn og unge de tilbud og mulighetersom samlet kan gi den enkelste utfordringer og en meningsfylt oppvekstuansett bosted, sosial og kulturell bakgrunn.1. Krav til fysisk utformingFølgende skal vies spesiell oppmerksomhet:a. Arealer og anlegg som skal brukes av barn og unge skal være sikret motforurensning, støy, trafikkfare og annen helsefare.b. I nærmiljøet skal det finnes arealer hvor barn kan utfolde seg og skape sitteget lekemiljø. Dette forutsetter blant annet at arealene: Er store nok og egner seg for lek og oppholdGir muligheter for ulike typer lek på ulike årstiderKan brukes av ulike aldersgrupper, og gir muligheter for samhandlingmellom barn, unge og voksne.c. Kommunene skal avsette tilstrekkelige, store nok og egnet areal tilbarnehager.5.2.2 Opplevd statusUndersøkelse fra Framtidens byer viser at Fredrikstad har et stort forbedringspotensialenår det gjelder kommunens arbeid med å tilrettelegge for et attraktivt oglevende sentrum. Den viser også at aldersgruppen 30-44år er minst fornøyd medkommunens tilrettelegging med tanke på å kunne leve miljøvennlig.Undersøkelsen viser at kommunen bør prioritere Kollektivtrafikk Plass til grønne lunger for lek og rekreasjon Sykkelveger Tilrettelegging for et levende og attraktivt sentrumUngdomsrådet ble oppfordret til å komme med innspill til planarbeidet ved åbeskrive en positiv og en negativ ting med Fredrikstad.Tenåringene i ungdomsrådet uttrykker ingen direkte miljøbevissthet, mensynspunktene deres sammenfaller med voksne i alderen 30 – 44 år som deltok iundersøkelsen fra Framtidens byer. Elvepromenaden settes høyt ogkollektivtransporten oppfattes å være dårlig og dyr.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 24
PlanbeskrivelseBra- Kinoen- Kirkeparken og brygga- St Croix- Gangbrua til Kråkerøy- Ælva- Brygga – det ultimate stedet åspise, slække, sitte, gå eller løpe- Lekeplassen, men den trengerflere lekeapparater- Bryggepromenaden- Brygga langs ælva er fin- Fredrikstad stadion- Chill og kinoen- Gangbrua og bryggepromenaden- Det har blitt veldig fint i sentrummed Radisson, Peppe’s, gagata,Kråkerøy og Fredrikstad stadionDårlig- Gågata – butikker stenges- Sentrum flyttes til Dikeveien.Negativt for Gågata- For lite lekeplasser- For lite blomster. Ser helt jævligut ved Seut. Nabbetorp skole erelendig. Ungdomsklubber somlegges ned- Venstre sia av Gågata etter Chillmot McDonald’s.Lykkebergparken er stygg- Ingen uteplass til ungdom, vihenger bare på McDonald’s ellerTorvbyen. Stengte butikker iGågata- Lykkebergparken er stygg- Det er for dyrt med buss- Transport er dårlig og dyrt- Få steder for ungdom- Bussene er for dårlige- Gressvik trenger en opp-pussing- Jeg synes det burde bli mersikkerhet om kvelden i Gågata.Kanskje installere sikkerhet omkveldene for å økesikkerhetsfølelsen- Fredrikstad trenger mertilrettelegging for sykkel. Mindrebiler i sentrum, flere grønneområder og torg hvor stor og litenkan være!- Ikke så mange felles utesteder.FMV er ikke så pent å se på- Gågata- Dyr kollektivtrafikkÅ legge til rette for en god oppvekst er å investere i framtida. Gode minner knyttet tilhjemstedet kan få unge voksne til å vende hjem etter endt utdanning.5.3 MÅLBESKRIVELSESynliggjøre barn og unges bruk av byen og muligheter for fysisk aktivitet. Sikre:- Tilgjengelighet til gode lekearealer- Tilgjengelighet til gode oppholdsarealer- Trygge gang- og sykkelforbindelserKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 25
Planbeskrivelse5.4 TILTAK NEDFELT I PLANENTiltak nedfelt i plankartetParkering fjernes på Stortorvet og BlomstertorvetHovedsykkelplanen er lagt inn på plankart.BestemmelserArealer til park, uteoppholdsarealer og friområder kan ikke omdisponeres.RetningslinjerStrengere krav til uteoppholdsarealer ved regulering av nye boligområder.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 26
Planbeskrivelse6 BOLIGER6.1 INTRODUKSJON AV TEMA”Kombinasjonen av boliger, arbeidsplasser, service og kulturtilbud er viktigekvaliteter ved å bo sentralt. Det må legges til rette for miljøvennlig og variertboligtilbud som synliggjør mangfoldet og styrker grunnlaget for næringsutviklilng oget variert kulturtilbud.”Av miljøhensyn er det ønskelig med en sterkere konsentrasjon av boligmassen omakser og knutepunkter for kollektivtransport. Bilbaserte eneboligområder kreverforuten store arealressurser også store energiressurser, både til oppvarming,transport og etablering av infrastruktur. Sentralt beliggende boliger medfører mindretransportarbeid enn perifert beliggende boliger. Fortetting i eneboligområder, i eldreblokkbebyggelse, på tidligere næringsarealer byr på muligheter, - og utfordringer.I tette boligområder i store og enkelte mellomstore byer har enkelte områder enopphoping av dårlige boforhold og levekår. Grupper med ungdom og andre med lavinntekt kan ha problemer med å etablere seg på boligmarkedet, særlig ipressområder, da det kreves gjennomgående høy egenkapital ved første gangsanskaffelse av egen bolig. De ”beste” byboligene bebos av godt voksne menneskermed god råd, mens områder med miljøbelastninger bebos av yngre personer og folkmed svakere økonomi.6.2 KARAKTERISTIKK / STATUS / PROBLEMBESKRIVELSE6.2.1 Unge voksne i byenStørst økning av mennesker som flytter til byene er mennesker i alderen 20 – 29 år.Det er mange aleneboere. Trenden har vært at 60% av unge som flytter inn tilstorbyene flytter ut igjen innen fylte 35 år. 50% av disse etablerer seg med familie istorbyomlandet. Det er imidlertid ikke slik at ”alle” vil flytte til Grünerløkka, ettersomover halvparten av av denne aldersgruppen ønsker å flytte i nærheten avnåværende bolig. 54% leier bolig, og 24% bor i bofellesskap.Boligbehovet samsvarer dårlig med boligtilbudet ettersom boliger som tilbys ofte ersmå, kompakte og lite fleksible. Aldersgruppen har relativt høye boutgifter, menvariasjon av jobb-, utdannings- og kulturtilbud veier opp for ulempene ved å bo i by.Unge menneskers boligpreferanser har endret seg lite sammenlignet med tidligeregenerasjoner, de fleste ønsker seg en stor selveid bolig.6.2.2 Småbarnsfamilier i byenMens førstegangsetablerere i stor grad er leietakere, er boligkjøp ofte knyttet tiletablering av parforhold og familie. Mer fleksible løsninger ville kunne gi ungeKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 27
Planbeskrivelsemennesker mulighet til å bli boende på samme sted lenger, og med barn. Konseptet”Startbo” er et eksempel på borettslagsleiligheter med aldersavhengige vilkår. Laveinnskudd og utleieseksjon gjør det mulig for unge mennesker å finansiere.Det diskuteres om barn skal bo overalt. I sentrumsnære områder er andelensmåbarnsfamilier relativt lavt. De attraktive byboligene er dyre og trafikk og mangelpå gode oppholdsarealer legge begrensninger. Anbefalinger fra Miljøbyprogrammetsier at en størst mulig del av ”boligbyen” bør planlegges for barnefamilier, fordi:- Å planlegge for barn, er å planlegge for alle. Vi trenger trafikksikre, grønneutearealer. Trivelige utearealer åpner for uformell sosial kontakt.- Nybygde, sentrumsnære boliger blir ofte bebodd av barnløse, unge enslige,eldre og pensjonister. Selv om noen i perioder kan akseptere å bo i slike”aldersghettoer”, skaper en variert befolkning et rikere sosialt liv i lokalmiljøetog mer stabilt bomiljø. OBS tilgjengelighet.- Barn fødes selv om boliger ikke er planlagt for barnefamilier. Det kan allikevelvære et ønske å bli boende.- Omfattende flyttinger skaper ustabile miljøer, og barnefamilier medengasjement for nærmiljøet er en viktig ressurs.- Framtidig boligmarked kjenner vi ikke. Å planlegge en variertleilighetssammensatting vil være en robust strategi over tid.- Miljø6.2.3 Eldre i byenAldersgruppen 60+ utgjør i dag 20% av befolkningen. Den vil vokse med 55% framtil 2030. Aldersgruppen 70-79 vokser sterkest, med 32% i de perifere kommuneneog 62% i de sentrale kommunene.Aldersgruppen med høyest eierandel (90%) er i alderen 50-60 år. Eierandelensynker etter dette, sammen med andelen som bor i enebolig. Dagens eldre har ethøyere boligkonsum enn tidligere generasjoner.Det finnes ulike teorier for eldres flytting.- En teoretisk tradisjon hevder at et hushold vil flytte dersom nytten av å flytteer størrre enn kostnaden knyttet til flyttingen. For eldre hushold synes gapetmellom ønsket og faktisk boligkonsdum å være mer betinget av viktigelivsbegivenheter enn av endringer i økonomiske faktorer.- Push- and pull-faktorer som knyttes til endringer i husholdningen,karakterisitika ved eksisterende bolig og og karakteristika vedboligalternativene det er mulig å flytte til. Endringer kan være pensjonering,barn som flytter hjemmefra, ektefelles død eller tap av fysisk og finansielluavhengighet.- En tredje tilnærming bygger på livsfaseperspektiv med tre ulike faser:..1 Pensjonering..2 Skrantende helse..3 Alvorlige funksjonstapKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 28
PlanbeskrivelsePersoner i den første fasen vil vanligvis være mennesker med god økonomi oghelse. Disse flytter enten nærmere sine barn eller til fødested(langdistanseflyttinger). Den andre fasen omfattes i hovedsak avkortdistanseflyttinger, der offentlig tjenestetilbud har betydning. Et økt tilbud avomsorgsboliger kan ha bidratt til en økning av flyttinger i denne fasen, men enkelteav disse boligene passer også for flyttinger av knyttet til den tredje fasen, som etalternativ til institusjon.Mindre enn 5% av gruppen 60 – 79 år flytter hvert år i Norge. De eldste har størstflyttefrekvens (sykdom). De som bor i for store boligere, eller borettshavere er mestflyttevillige. Mens de som har lang botid i nåværende bolig er mindre flyttevillige.Viktig å videreføre og videreutvikle sentrale aspekter ved tidligere liv innenforrammen av ny bolig.I Fredrikstad er det store arealressurser, og det er mulig å legge til rette for etmangfoldig og sammensatt boligtilbud selv om deler av arealene, de som liggerlangs elva, sannsynligvis vil være forbeholdt aldersgruppen 50+.På FMV-området kan det planlegges for en relativ høy utnyttelse på deler avarealene. Gjennom etablering av store sammenhengende grøntdrag som kan gigode uteoppholdsarealer for beboere i området, vil det være mulig å kunne tilbyboliger både for førstegangsetablerere, småbarnsfamilier og eldre.Mulighetsstudier på Sykehusområdet åpner opp for et variert boligtilbud med delerav boligene tenkt som et senior+ konsept.Sentralt i byen er det også fortettingspotensialer. Deler av ca 15000 kvm tommekontorlokaler bør kunne søkes bruksendret til mindre leiligheter eller hybler. Byenhar et økende antall studenter som trenger bolig. Å bo midt i sentrumskjernen vilvære attraktivt for en førstegangsetablerer, med nærhet til kulturtilbud, uteliv etc.6.2.4 Krav til utearealerBarn i førskolealderOpp mot 5 års alder trenger barn direkte tilsyn av voksne eller ungdom. Detbetyr at det legges til rette for de minste der de voksne ønsker å oppholdeseg, og at de minstes lekeplass utstyres med benker. De eldsteførskolebarna kan etterlates i kortere tid uten tilsyn dersom lekeplassen liggertrygt like ved boligen, helst med direkte synskontakt med denne.Til de mindre plasskrevende aktivitetene hører lek i sandkasse med husker,sklie, klatrestativ, lekehus. Mer plasskrevende aktiviteter er løping,trehjulssykling, aking osv.Barn i skolealderFra 3-4 års alder våger barn å bevege seg ut av boliganlegget – jo høyerealder, desto større aksjonsradius. Omtrent fra skolealder forstår de hvorfor deKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 29
Planbeskrivelseikke skal gå alene ut i trafikken. Da kan de slippes alene ut i arealer utenstenging mot gater. Først rundt 10 års alder blir de modne nok til å ferdes itrafikken. Opp mot 8 års alder er aksjonsradiusen som regel mindre enn 200m, og helt til rundt 12 års alder bør lekearealene ligge mindre enn 300 m fraboligen.Fysisk aktivitet spiller enn avgjørende rolle i utvikling av motorikk og sosialeferdigheter, motvirking av fedme osv. Derfor er barn i skolealder avhengig avgode forhold utendørs. Dette er aldersgruppen med de største arealkravene.Til de mindre arealkrevende aktivitetene hører lek med husker, sklie,trampoline, klatrestativ, balansestativ, bordtennisbord, å hoppe strikk ogparadis og ulike typer konsentrert rollelek. Mer plasskrevende aktiviteter erløping, sykling, ballspill badmintin, rullebrett aking osv.UngdomDette er en ekspansiv aldersgruppe som trives best utenfor foreldreneskontrollsone, dvs på uformelle treffsteder utenfor boliganlegget, iungdomsklubber, ved kiosker, på kafeer, i skolegårder, parker etc.Til de mindre plasskrevende aktivitene hører opphold sammen medjevnaldrende, lesing, sykkelreparasjon, klatring, bordtennis osv.Plasskrevende aktiviteter er sykling, skating, ballspill, badmintin osv.VoksneNår voksne ikke er sammen med barn, krever de vanligvis liten plass. Detkan dreie seg om rekreasjon av ulik art på en benk i en stol, småarbeid,bordtennis, grilling og spising, vanligvis i små grupper.Dette gjelder mennesker med vestlig kulturbakgrunn. Mange innvandreresamles ofte utendørs i større grupper. Mennesker med spesielle interesserkan også ønske større utearealer, for eksempel parsell- og drivhusdyrkere.Mer plasskrevende aktiviteter legges vanligvis til parker, idrettsanlegg,danseetamlissementer, skytebaner, naturområder.6.3 MÅLBESKRIVELSEÅ legge til rette for et miljøvennlig og variert boligtilbud som synliggjørmangfoldet og styrker grunnlaget for næringsutviklilng og et variertkulturtilbud.Prioritere boligbygging innenfor byområdet, i tråd med fylkesplanen, og somstrategi for økt aktivitet i byområdet.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 30
Planbeskrivelse6.4 TILTAK NEDFELT I PLANENTiltak som vises på plankartetBetydelig areal avsatt til formål bebyggelse og anlegg, som også rommerboligbebyggelse.Boligbebyggelse på Bjølstadjordet som vil muliggjøre etablering av flerestudentboliger.BestemmelserRetningslinjerKrav til utearealerKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 31
Planbeskrivelse7 PLASSER OG TORG7.1 INTRODUKSJONAntall brukere av byen er en viktig faktor når en skal vurdere attraktivitet, men vel såvesentlig for livet i byen, er hvor lenge den enkelte befinner seg i byens fellesrom.Hvor mye er det å se på innenfor det sosiale synsfeltet på omtrent 100 meter, hvormange er til stede og hvor lang tid bruker den enkelte på stedet. Mennesker somhaster til og fra jobb i byens gater betyr mindre for bylivet enn dem som er i byen forå handle, gå på kafe, se og bli sett.Vi vet at det er lettere å bevege seg sakte, og dermed bruke lenger tid i byen på ensolskinnsdag i juni enn det er en regnværsdag i november. Været kan en planleggerikke gjøre noe med, men det er andre faktorer som også har betydning for hvorraskt eller sakte vi beveger oss i byens rom.Stortorvet før og nå.7.2 KARAKTERISTIKK / STATUS / PROBLEMBESKRIVELSEVi har et lite antall bilfrie plasser i byen:Nygaardsplassen ca 1450 kvmSofaenca 500 kvmDel av Stortorget ca 2500 kvmTil sammen ca 4500 kvmSofaen har fått egen spalte i Fredrikstadblad. Byens minste plass og et sted folkbruker. Plassen er solrik, bilfri ogbehagelig. Et sted å møtes, ta en pause,sitte og se, bli sett, prate eller la være. Rarter det at det ikke er funksjoner knyttet tilplassen som kunne ha nyttiggjort seg dissekvalitetene. Det er hyggelig både medÅhlens og blomsterbutikken, all ære til demKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 32
Planbeskrivelsesom har flyttet ut av kjøpesentrene og bidrar til økt aktivitet i Gågata, men hvorfor erdet ikke uteservering på en av byens beste bilfrie plasser?Nygaardsplassen derimot, er en plass i byen de fleste velger å gå utenom medmindre de har gifteplaner eller skal på jobb. Deler av arkitekturen på plassen vitnerom ambisjoner om å trekke gående og handlende inn i området. Arkadene tilNygaardsgata 33 og Kalandergården inviterer til handel og beskyttelse mot været.Vi velger allikevel ikke å bruke den. Plassen er skyggefull og trekkfull og opplevessom ubehagelig, noe funksjoner eller utavendte fasader ikke kan endre på.Pågående planer for Nygaardsplassen har tatt konsekvensen av disse forholdeneog foreslår klimatisering av plassen som løsning.Delen av Stortorvet ned mot elva. Enplass som er velfungerende.Plassgulvet er behandlet på en måtesom muliggjør ulike aktiviteter.Sjakkbrett, trappetrinn og betongstolerByens øvrige plasser:.Dampskipsbrygga ca 2500 kvmTrosvikstranda ca 2300 kvmStortorvet ca 2600 kvmFOBBLca 1500 kvmBlomstertorvet ca 1350 kvmTil sammen ca 9000 kvm, som i dag benyttes til parkeringsplasser.For Dampskipsbrygga gjelder det at det ønskes å ivareta arealet som åpen plass, ianledning større arrangementer. Det foreslås ikke endret formål på plassen.Antall parkeringsplasser på Trosvikstranda beholdes. Ved eventuell ny regulering avområdet kan det være at det søkes andre løsninger for parkeringsbehovet iområdet.Stortorvet har siden forrige rullering av sentrumsplanen ligget inne som bilfritttrafikkareal (gangareal). Realisering av planen møter motstand fra flere hold, medhovedbegrunnelsen at det vil redusere aktivitet i byen hvis overflateparkeringenreduseres. Det er også kommet synspunkter på at plassen er for stor, at den vilvirke øde.Bebyggelsen som dannet vestveggen til Blomstertorvet har brent ned, og tiltak forplassen med tilliggende bebyggelse er under planlegging.Det er ikke nok å fjerne bilene for at plassene våre skal stimulere til økt bruk forgående. Sol- og vindforhold, og hvilke funksjoner som ligger til plassene er av velså stor betydning. Videre er møblering av plassen og opparbeidelse av plassgulvetviktig. En plass bør muliggjøre mange ulike aktiviteter og være attraktiv for alle delerav befolkningen, det være seg småbarn, skatere, folk ute til lunsj, m.m.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 33
PlanbeskrivelseI sin bok om byer for mennesker skriverJan Gehl om det sosiale synsfelt på ca100 m som avspeiler størrelser på torg ogplasser i gamle byer. Avstand på 100 mgjør det mulig å stå i et hjørne og fåoverblikk over hvilke aktiviteter som skjer.Ved å bevege seg noen skritt inn påplassen kan en på 60 -70 m gjenkjennemennesker.Stortorvet er ca 33 m X 80 m, enstørrelse som gir menneskene mulighet tilå betrakte, uten nødvendigvis å delta.Gode byrom må oppfylleKrav til trygghet: - Mot trafikk og ulykker, - mot vold og kriminalitet, - motubehagelige sansepåvirkninger.Krav til komfort: - Muligheter til å gå, muligheter til å stå, muligheter til å sitte,muligheter til å se, muligheter til å snakke og lytte, muligheter til aktiviteter ogutfoldelseOmgivelseskvaliteter: - skala, - sol/skygge, - bris/le for vinden, - estetiske kvaliteter,- design, materialer, grønne og blå kvaliteter.7.3 MÅLBESKRIVELSE- Tilrettelegge for aktivitet og det gode livet i byen- Skape uformelle møteplasser som muliggjør samhandling og fellesskap- Styrke barn og unges oppvekstvilkår- Øke byens attraktivitet- Økt fortetting krever bedre utnyttelse av offentlige rom- Bilfritt Stortorv- Bilfritt Blomstertorv- Nytt torv syd for Gangbroa7.4 TILTAK NEDFELT I PLANENTiltak som vises på plankartetStortorvet er vist som hensynssone kulturmiljø H570_77.RetningslinjerOverflateparkering på Stortorvet skal ikke tillates. Opparbeidelse av plassen skalskje i tråd med prosjekt ”Rehabilitering av Stortorvet”.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 34
Planbeskrivelse8 GRØNNSTRUKTUR8.1 INTRODUKSJONByens grønnstruktur omfatter byparkene med Isegran og festningsverkene,Nabbetorpdammene, kirkegårdene, trær og busker, grønne veikanter, plantefelt,brakkområder, institiusjonsområder, lekeplasser, idrettsanlegg, turveier m.m.For å ivareta og styrke byens attraktivitet, er det viktig å hegne om de grønnearealene i byen.8.2 KARAKTERISTIKK / STATUS / PROBLEMBESKRIVELSEEt av tre prioriterte oppfølgingsområder for miljø i fylkesplanen Østfold mot 2050 er”Fortetting, infrastruktur, byutvikling og vern”.Fra fylkesplanen: ”…Funksjonelle og fortette byer og tettsteder gir ikke baremiljøgevinster, men er også viktig for verdiskapingen. Ved å tilby gode bo- ogleveområder om samtidig gi næringslivet utviklingsmuligheter og god lokalisering ibyer og tettsteder, gjøres Østfold atttraktivt, noe som kan trekke til seg ønsketkompetanse. God bevaring av og forvaltning av verneverdig bebyggelse i byenestyrker byenes individuelle historie og identitet. Dette bidrar også til gode ogattraktive bymiljøer. Samtidig vil tett utbygde byer og tettsteder der grønnstrukturener ivaretatt, skape grunnlag for aktive nærmiljøer og bedre folkehelse…””…Vern av arealressurser er nødvendig for å ta vare på verdifulle områder forframtida. Dette dreier seg ikke minst om å verne jordressursene. Å sikrekulturminner, helhetlige kulturlandskap og leveområder for biologisk mangfold,kombinerer vern av umistelige verdier for framtiden med sikring av frilufts- ogrekreasjonsområder…”8.2.1 LandskapsanalysenViktig for byens identitet er landskapsrommet den ligger i. Rommet defineres avåsryggene og elva. Siden forrige rullering av sentrumsplanen er det laget en analyseav bylandskapet. I analysen er det gjort registreringer og sårbarhetsvurderingerknyttet til temaene landskap, natur, kulturminner og rekreasjon.Kartet viser avgrensningen av analyseområdet for landskapsanalysen. Innenfortemaene landskap, natur, kulturminner og rekreasjon er det gjort vurderinger avsårbarhetsgrad.I planområdet er følgende vurderinger gjort:Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 35
PlanbeskrivelseLandskapSvært sårbart område- Elvedele. Isegran erskapt som et delta.- Vollene/elveskråningene,bygningene og destore trærne skapervegger i elverommet.- Fredrikstad som viktiglandemerke i dettelandskapsrommet.- Galoppen. Blankskurtåsrygg med innsyn fraFloa, FMV og GlomboMiddels sårbart- Nabbetorpdammene. Menneskeskapt åpent vann. Viktig opplevelseselementfra Fredrikstadbroa (i Fredrikstad-distriktet er det få tjern og dammer somsynes fra kjøreveiene)Natur – biologisk mangfoldSvært sårbart område- Ballastplass Rødsbruk. (eneste virkeligintakte ballastplass ilandet)Middels sårbart område- Nabbetorpdammene,dam og sivområder- Vollgravene iGamlebyen med storeløvtrærKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 36
PlanbeskrivelseRekreasjonSvært sårbare områder- Store parker(Lykkebergparken,Kirkeparken,Sjømannsparken ogJernbaneparken), samtviktige parkanlegg vedbiblioteket og langs elva.Lite trafikkerte gater medstor opplevelsesverdi ibygningsmiljøene. Resteretter gamle alléer ogtrerekker.- Ferjestedveien som viktigakse historisk og igrønnstrukturen.- Isegran. Flotte grøntområder med store opplevelsesverdier. Eneste øy iGlomma. Visuell kontakt med Gamlebyen, Cicgnon og Kråkerøysiden.Fredrikstad fartøyvernsenter og Nøkledypet båthavn.Sårbart område- Viktig forbindelse fra jernbanstasjonen/Cicignon til Bingedammen/Lisleby.Wiesebanen (tennis). Bydalen allé rolig gate med bjørkeallé- Nabbetorp skole og idrettsanlegg. Dammer med tursti. Fjellkollen vedbrohodet blir ofte brukt av barnehager.KulturminnerKartet angir både enkeltbygg,og bygningsmiljøer.Sårbarhet i forhold tilsiktlinjer.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 37
Planbeskrivelse8.2.2 FMV-området og sykehusområdetFMV-områdetMens det innenfor planområdet er søktå styrke vernet av eksisterendegrønnstruktur, vil videre utvikling avgrønnstrukturen først og fremst skjegjennom utvikling av nye arealer.Mulighetsskissen øverst viser noentanker rundt utvikling av grønnstrukturfor FMV. Illustrasjonsplan fraKommuneplanens arealdel viser enstor sammenhengende grønnstruktur.Det blir viktig å bringe tankene somdisse skissene illustrerer videre inn iframtidig planlegging for FMVområdet.SykehusområdetMulighetsstudien som er laget forframtidig bruk av Sykehusområdet viserløsninger som bidrar både til ågjenopprette kvartalsstrukturen iområdet og å styrke grønnstrukturen.Ny grønne arealer opparbeides ogsammengen mellom Sjømannsparkenog Jernbaneparken styrkes. Studienskal danne grunnlag for framtidigereguleringsplaner i området.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 38
Planbeskrivelse8.3 MÅLBESKRIVELSEByens parker, promenadestrøk og grønne områder må utvikles somrekreasjonsområder for barn og voksne.Det biologiske mangfoldet i byområdet må ivaretas og sammenhengenemellom byens grønne områder og naturen utenfor må styrkes.Ivareta og videreutvikle grønnstrukturen med tanke på et variert og fleksibeltopplevelses- og rekreasjonsbehov for beboere og brukere.8.4 TILTAK NEDFELT I PLANENTiltak som vises på plankartetArealer rundt Nabbetorpdammene er utvidet i plankartet , N01 og N02BestemmelserDet er knyttet bestemmelser til arealer som park, utearealer og friområder. Dissetillates ikke omdisponert.RetningslinjerDet er knyttet retningslinjer til arealet som skal sikre at reguleringsplaner somberører naturområder skal sikre visuell og fysisk tilgjenglighet til områdene.Det er knyttet retningslinjer til utarbeidelse av reguleringsplaner forSykehusområdet. Disse sier at mulighetsstudien skal danne grunnlag for arbeidet.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 39
Planbeskrivelse9 ELVEROMMET9.1 INTRODUKSJONElverommet er et viktig strukturerende og identitetsskapende element i byen.Byomformingsrapporten beskriver elva som et naturlig bindeledd mellom de tretyngdepunktene (Gamlebyen, Sentrum/Grønli og FMV-området) og den utgjør enbetydelig del av byens grønnstruktur og fellesarealer. I planprosessen er det vurderthvilke plangrep som kan underbygge elvas funksjon som byrom ogkommunikasjonsåre.Elva har spilt en viktig rolle opp igjennom hele Fredrikstads historie. Den har dannetgrunnlaget for at byen ble etablert på østsiden i 1567. Den har dannet grunnlaget forhandelsvirksomhet, teglverk, plankeadel og verftsindustri. Den har vært viktig somtransportåre og har på ulik måte generert økonomisk aktivitet i byen. I dag har elvaførst og fremst betydning som transportåre og som ett av byens viktigste rom.Elva har også vært en grense mellom Fredrikstad og tilliggende kommuner, mellombyen og landet, noe som blant annet reflekteres i debatter om byggehøyder ogbebyggelsesstruktur på ”bysiden” og ”landsiden”.9.2 KARAKTERISTIKK / STATUS / PROBLEMBESKRIVELSEElvas betydning i dag erkanskje sterkest knyttettil rekreasjon ognaturopplevelse. Vi er såheldige at vi har etstykke natur som utenavbrudd strekker seggjennom heleFredrikstad byområde.Den samme elva byr påhelt ulike kvaliteteravhengig av om vibefinner oss på FMVområdet,gangbrua,Kråkerøybrua, Cicignon,Isegran ellerGamlebyen.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 40
PlanbeskrivelseRommet som dannes mellom Cicignon,Gamlebyen og Isegran har en unik karaktermed det åpne parklandskapet på vestsiden ogfestningsverkene på østsiden. Isegran medsin bebyggelse, hageanlegget, vegetasjon ogtrebåtene.Elverommet forandrer karakter vestover motKråkerøybroa. Rommet har en urban karaktermed vegger til rommet bestående avlikeverdig bebyggelse på begge sider.Fra Kråkerøybroa inn mot sentrumskjernensvekkes elverommets urbane karakter ved atbebyggelsen på Kråkerøysiden har en heltannen skala enn bebyggelsen på bysiden.Videre er deler av bebyggelsen forfallen ogelvefronten er delvis privatisert ogutilgjengelig.Vestover fra gangbrua mellom Stortorvet ogKråkerøy får elverommet igjen en mer urbankarakter gjennom bebyggelsen på begge sider. Elva er også tilgjengelig forallmennhetenpå begge sider.Ettersom elva er å betrakte som et fellesrom,er det viktig å sikre tilgjenglighet langs og tilelva. I den mest urbane delen av byområdet,området mellom Kråkerøybroa og ny kjørebroskal det i størst mulig grad sikres godtilgjengelighet langs elvefronten på beggesider.Nordover langs Floa fra NTP til broa over Seutvarierer tilgjengelighet til elva, preget som endel av områdene er av industri og annennæringsvirksomhet. Det vil allikevel væremulig å styrke tilgjengeligheten flere steder, ogdet å bevege seg bak eller imellom byr påandre kvaliteter.På FMV-området er situasjonen den atområdet har 3,5 km elvefront. Det har værtdiskutert hvorvidt det skal stilles krav til fribredde langs hele elvefronten her. Det er imidlertid ikke ønskelig å leggebegrensningerKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 41
Planbeskrivelsefor mulighetene til å undersøke arkitektoniske problemstillinger knyttet til møtemellom elv og landflate. 3,5 km er et stykke å gå, og variasjoner i romlige kvaliteterer nødvendig for å skape et opplevelsesmangfold.Langs hele elvefronten legges det imidlertid en hensynssone, for å sikre at visuell ogfysisk tilgjengelighet til og langs elva sikres.Tilgjengelighet langs elva på Gressviksiden er stedvis dårlig. Gjennom varsledereguleringsplaner kan forbindelsen styrkes i flere områder9.2.1 Småbåthavner og gjestehavnDet er et ønske om utvikling langs og til dels i elva. For framtiden er det viktig å sikreat farleden ikke nedbygges.Forslag til Kystsoneplan legger til grunn en strategi om å legge til rette for småbåt ielvene, for å redusere presset på sjøarealene. Potensialet er forholdsvis stort iFloaområdet, hvor det både er stille vann og grunne områder.I dette området ligger en del båtrelatert næringsvirksomhet, og næringsvirksomhetsom er avhengig av sjøarealer. Det er ønskelig å legge til rette for dette også iframtida.Ved å legge til rette for et småbåtområde på Floa i den størrelsesorden som vises iplankartet, skal det være rom for en betydelig utvikling. Det tas ikke i denne omgangstilling til evt utfylling i sjøareal, men det vil kunne inngå ved utvikling av området.Dette må drøftes og utredes nærmere som en del av reguleringsarbeidet.Fredrikstad har behov for en gjestehavn. Dagens gjestehavn har verken god nokkapasitet eller gunstig lokalisering. Potensialet for å bedre gjestehavntilbudet erderfor stort. Gjestehavn er lokalisert ved Brynild. Med en lokalisering ved Brynild vilman oppnå en samlokaliseringsgevinst med dagens båthavn på Fjellberg. Enlokalisering her vil også bidra til å generere aktivitet i denne delen avsentrumsområdet. Området er med sin beliggenhet inntil Mosseveien og til detoverordnede sykkelnettet, lett tilgjengelig. En gjestehavn vil kunne etableres på kortsikt, samtidig som det er areal nok til en større framtidig gjestehavn.Båthavna på Fjellberg ligger strategisk til ved innfarten til sentrum. Slik området idag er utformet er det i liten grad hensyntatt områdets strategiske beliggenhet.Potensialet for forskjønning er stort. Ved å tenke båthavna også som en del av etgrøntområde og turveg, vil båthavna tilføre byen ytteligere kvaliteter.Det er et stadig økende ønske om å transformere elvenære areal fra næring til bolig.Med økt fokus på elva som transportåre, blir fergestedene viktige knutepunkt. Detåpnes for noe boligbebyggelse nært til knutepunktet på Gressvik. Videre åpnes detfor boligbebyggelse ved Sportssenteret. Det er allerede varslet planoppstart fordette området. Disse omdisponeringene er i tråd med lokalsamfunnsutvalgetsforslag til tiltak i lokalsamfunnsrapporten for Gressvik.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 42
Planbeskrivelse9.3 MÅLBESKRIVELSEUnderbygge og synliggjøre elvas funksjon som viktig byrom, kommunikasjonsåre ogutviklingsområde for småbåthavner og gjestehavn.9.4 TILTAK NEDFELT I PLANENTiltak som vises på plankartetI plankartet er både skipsled og småbåtled definert.Området ved Floa avsettes til framtidig småbåthavn. Dette benevnes som Seutsmåbåtområde. Området er stort og har potensiale for betydelig småbåtplasser. Dettas høyde for gjestehavn innenfor dette området. Det skilles på sjø og landareal,landareal er vist som parkering.Id.nrSB 101SB 102SB 103SB 104SB 110SB 111SB 112SB 113SB 401SB 402 ASB 402 BSB 506NavnVaterlandGamlebyen AGamlebyen BGamlebyen CNøkledypetFjellbergFloaGjestehavnGressvikGressvik marinaBruketJernbanebryggaTurveg er vist i plankartet.Hensynssoner langs hele elvefronten.Egen hensynssone mellom Kråkerøybroa og ny kjørebro.BestemmelserBruk og vern av sjø og vassdrag, med tilhørende strandsoneKrav til reguleringsplan ved framtidige småbåthavner og utvidelse av nåværende.Reguleringsplanen skal fastsette småbåthavnens utstrekning både i sjø og på land.Landareal som er avsatt i tilknytning til småbåthavn, vist som parkeringsareal, kannyttes både som areal til båtopplag og til parkering.RetningslinjerReguleringsplanen skal vise småbåthavnenes eksisterende kapasitet i sjøen og påland, og tilsvarende ny kapasitet, og skal angi fremtidig utvidelsesretning i sjøen ogpå land. Reguleringsplanen skal vise hvordan miljøbelasningene på omgivelsene iform av støy, trafikk, parkering, opplag, forurensning, skjerming mot naboer oglignende skal løses.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 43
PlanbeskrivelseI områder for småbåthavn hvor det i hhtkommunedelplanen skal etableres turveg,skal reguleringsplanen fastsette endeliglokalisering av turvegen.Retningslinjer for hensynssoner.For område SB 111 og SB 113 skal detsikres tilstrekkelig tilgjengelighet til land ihht illustrasjon.Figur 4 Illustrasjon av tilgjengelighet til landKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 44
Planbeskrivelse10 BYGNINGSVERN, BY<strong>FOR</strong>MING OG ESTETIKK10.1 INTRODUKSJONByen har blitt til over tid og med det følger en variert bebyggelse med varierteuttrykksformer i forhold til stilarter og bygningsmessige tidsepoker. Samtidig somnoe skal bevares er det også viktig å sikre nåtidens uttrykk med høye kvalitetskravtil utforming og materialbruk. Det som bygges i dag er morgendagens kulturminner.Å bo og arbeide i en by med godt utformede omgivelser, der vedlikehold har høyprioritet, danner grunnlag for gode livsbetingelser og høy trivselsfaktor. Kommunenhar et særlig stort ansvar for å sikre kvalitet i de fysiske omgivelsene, både gjennomoverordnet planlegging, saksbehandling av reguleringsplaner og de enkeltebyggesaker, og også som byggherre.Kommunedelplanen bør altså bidra til å sikre en dynamisk utvikling av Fredrikstadsamtidig som byens historie med sine ulike uttrykksformer beholdes. En by med romfor utvikling av ny og bærekraftig arkitektur, hvor også kulturminner og byhistoriekan oppleves. Samtidig må også sosial infrastruktur, grøntarealer, byrom ogmøteplasser med høy kvalitet sikres.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 45
Planbeskrivelse10.2 KARAKTERISTIKK / STATUS / PROBLEMBESKRIVELSE10.2.1 BygningsvernI 1991ble det gjort registreringer av verneverdig bebyggelse i ”Fredrikstadbyplanhistorie - bygningshistorie for Vestsiden” i forbindelse med utarbeidelse avsentrumsplan.Når verneverdi skal vurderes, legges følgende kriterier til grunn: Identitetsverdi,symbolverdi, historisk kildeverdi, alder, aktensitet, representativitet, variasjon –homogenitet, miljøverdi, pedagogisk verdi, skjønnhetsverdi, kunstnerisk verdi.Planavgrensning er endret i denne rulleringen av planen, følgelig vil flere bygningermed verneverdi som enkeltobjekt eller del av bygningsmiljø omfattes av planen. Forområder med vern av bygningsmiljø som tidligere lå utenfor sentrumsplanen, erkommuneplanens arealdel benyttet som kilde.Noe verneverdig bebyggelse er også revet i løpet av planperioden, og tre bygningerønskes gitt verneverdi som enkeltobjekt.Det er altså ikke gjort nye registreringer som dekker hele byområdet, men av vårlokale arkitekturhistorie er det lite som er registrert av nyere arkitektur, det vil sibyggverk oppført senere enn 50-tallet. I samråd med fylkeskonservatoren erfølgende byggverk foreslått gitt hensynssone bygningsmiljø:Nygaardsgata 3 – ’Norske Liv Gården’ – gnr300, bnr 856 – Axel Fronth 1960.Stortorvet 7 – ’Fokus Gården’ – gnr 300, bnr1214 – Arne Bang Larsen 1961.Fondbygningen på StortorvetKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 46
PlanbeskrivelseI tillegg til disse to bygningene kommer lagerbygningen på Trosvik Marina, deteneste bevarte bygget av en viss størrelse fra Norges største eksportsag. Ett av defå gjenværende store bygg mellom Fredrikstad og Sarpsborg fra hele sagbruks- ogteglverksepoken10.2.2 ByformingNaturgitte forholdHøydedragene og elva definererlandskapsrommet byen ligger iog er en vesentlig del avFredrikstads identitet, og viktigerammer for utviklingen av byen.Viktige romdannende elementer isentrumskjernen erSt.Hansfjellet, Apenesfjellet ogBjølstadfjellet.FerdselsårerDe viktigste ferdselsårene følger istor grad landskapet og byggeropp om det overordnedelandskapsrommet. Den Gamlekongeveien har mistet sinbetydning som innfartsåre, menmen den er fremdeles viktig somsammenhengende åre gjennomsentrum.Storgata som historisk åreparallell med elvefronten.Jernbanen og riksvei 110 er lagt idet flate landskapet mellomåsene. Dette komplementerer detoverordnede landskapsrommetsavgrensning av bybebyggelsen.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 47
PlanbeskrivelseSiktlinjerFredrikstad ligger i et ikke veldigdramatisk landskap. Vi har ingen”Oslogryte” hvor vi til enhver tid kanorientere oss ved å se på åssidene.Siktlinjene til elva, til romligesammenhenger og til alt vi har avmonumentale byggverk er det derforviktig å ivareta, og å styrke dermulighetene byr seg.MonumentalbyggDette er bygninger og anlegg som ikraft av historie, lokalisering,funksjon og/eller størrelser er viktigefor byens identitet.Glemmen kirke, Domkirken,Lykkeberg, rådhuset, Fredrikstadstadion, Fredrikstad brua ogGamlebyen. Vi har ogsåsveisehallene, kranene og dokkenpå FMV.Bygningstypologi ogbebyggelsesstrukturViktig for byens karakter er også deulike bygningstypene ogbebyggelsesstrukturene som bidrar tilå gi ulike områder i byen identitet.Cicignon med kvartalsstruktur,villabebyggelse murhusbebyggelsVed å ta hensyn til siktlinjer, høydedragenes silhuetter og elvefronten ivaretar vi detsom er noe av Fredrikstad bys egenart. Bebyggelsen på Kringsjå og St.Hansfjelleter eksempler på hvordan vi ikke har tatt hensyn til naturgitte forutsetninger.Bebyggelsen har ikke underordnet seg de naturgitte forholdene, men heller nedlagtdem.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 48
Planbeskrivelse10.2.3 EstetikkDet er sagt om folks oppfatning av stygt og pent at det stygge bryter med sineomgivelser, eller relaterer seg ikke til dem, mens det vi forstår og har lyst til åutforske, oppfattes som pent. Vi har steder vi liker å være, områder vi synes ervakre og meningsfylte, hvor vi føler oss trygge og vel tilpass, mens andre steder giross en følelse av fremmedgjorthet, noe som igjen gjør oss utrygge.Den klassiske definisjonen av arkitektur (Vitruvius) tar utgangspunkt i skjønnhet(venustas), stabilitet (firmitas) og brukbarhet (utilitas). Arkitektur må ta hensyn til alletre, og arkitektonisk kvalitet skapes i balansen og avveiingen mellom dem.I Fredrikstad er manges holdning til stygt og pent knyttet til høyt og lavt, gammelt ognytt, mens vi kanskje er mindre bevisst forholdet mellom overordnedesammenhenger, siktlinjer og avgrensninger, hvordan det oppleves å bevege seg ibyens gater, fra et sted til et annet. Hva ser vi, og hvordan orienterer vi oss i byen?Det legges stor vekt på gesimshøyder mens hvordan bygningene uttrykker seg pågatenivå kanskje gis for litenoppmerksomhet. Eksempelet er fraStorgata. Himlingshøyde i første etasje nybebyggelse er så lav at man må gå nedet trinn når man skal inn i lokalene.Deler av Torvbyen er et annet eksempelpå fasader som ikke har noe i en bykjerneå gjøre. Den er innadvendt og fortauetlangs veggen oppleves som så smalt atdet er fristende å gå igjennom butikken istedet for å gå langs fortauet.Monumentale byggverk i byen skal kreve plass og oppmerksomhet. Dette erbygninger og anlegg som i kraft av historie, lokalisering, funksjon og/eller størrelserer viktige for byens identitet. Eksempler er Gamlebyen, Domkirken, Fredrikstadbrua,eller det kan være hallene og kranene på FMV-området.”Hverdagsbebyggelsen”, dvs bygninger i byen som har likeverdige funksjoner børuttrykke dette og fungere som elementer i et større hele. De skal underordneslandskapet, siktlinjene og de monumentale byggverkene. Og deres viktigstefunksjon vil være å danne vegger i til gaterommene, elverommet og byens plasserog torg, danne rammer rundt vårt hverdagsliv i byen. Videre forholder det seg slik iFredrikstad at den urbane bebyggelsen har en begrenset utstrekning, for storehøydevariasjoner vil derfor svekke preget av en homogen bybebyggelse.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 49
PlanbeskrivelseBildet viser ”hverdagsbebyggelsen” mot elvekanten og noen av monumentene våre:Domkirken, rådhuset, Norges bank og Fredrikstadbroa.ByggehøyderSom grunnlag for å beregnebyggehøyder er det benytteterfaringstall fra prosjekterendearkitekter med utgangspunkt i TEK.Innenfor formålsgrensensentrumsformål skal 1. etasje, somvender mot offentlig gate, fortau ellerplass, inneholde forretninger,serveringssteder eller annenvirksomhet med aktiv utadrettetfasade. Det vil være krav om enminimumshøyde i 1. etasje på 4,2moverkant - overkant gulv.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 50
Planbeskrivelse1) Maks høyde 12,5m (4,2m + 3,6m + 4,5m)over bakkeplan2) Maks høyde 16m (4,2m+ 3,6m + 3,6m + 4,5m)over bakkeplan3) Maks høyde 19,5m (4,2m + 3,6m + 3,6m +3,6m + 4,5m) overbakkeplan4) Maks høyde 23m (4,2m+ 3,6m + 3,6m + 3,6m +3,6m + 4,5m) overbakkeplanFigur 5 Områdehenvisning - maks høyde5) Det må gjøres særskilte høydevurderinger for bebyggelsen i disse områdene.Torvet på Kråkerøysiden:Det vil stilles krav til felles planlegging i området, et utvidet torv, med Stortorvet pånordsiden av ælva, og ”Lilletorvet” på sydsiden. En utvidelse av byens hjerte.Høyden på fondvegg av plassens sydende bør vurderes særskilt.Øvrig del av FMV-området – på vestsiden av Rv110:I området finnes det reminisenser av bebyggelse, kraner og anlegg som sier myeom størrelsen på strukturene i området. Det er mulig å se for seg at deler av FMVområdetkan tåle høy utnyttelse og store høyder. Hvordan området tenkes utvikletmed tanke på høyder må synliggjøres gjennom en masterplan, områdereguleringerog detaljreguleringer.Ved en eventuell utvikling av Grønli som nytt trafikknutepunkt og viktig inngangsporttil byen, skal det gjøres egne høydevurderinger for bebyggelse i området.Utvikling av bebyggelse på Dammyr må vurderes i sammenheng med eventuell nybebyggelse på Grønli, i tillegg til beliggenhet mellom Apenesfjellet og Speiderfjellet.Sykehusområdet:Det er gjort en mulighetsstudie for etterbruk av sykehusområdet. Studien viser enløsning hvor laboratoriebygget i sin helhet rives og kvartalstrukturen blir reetablert.Høyblokkene foreslås beholdt. Illustrasjonene viser en bebyggelse som varierermellom tre og fem etasjer. Boligfunksjoner utgjør hovedtyngden av bebyggelsen,men det er også tenkt enkelte næringsbygg i området. Det skal gjøres vurdering avhøyder og skala i detaljreguleringer. Illustrasjoner fra mulighetsstudiene gir viktigeføringer for hvordan grønnstrukturen styrkes i området.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 51
PlanbeskrivelseTrosvikstranda:Det må gjennom detaljregulering gjøres særskilte høydevurderinger av bebyggelsenved brohodet til ny bro over Vesterelva. Beliggenheten vil være av stor betydning forfunksjonsinnholdet til bebyggelsen, og vil også være viktig i høydevurderingene.Illustrasjon som viser overordnedetanker for videre utvikling avTrosvikstranda. Området vest forVeumbekken krever fellesplanlegging, og området øst forVeumbekken krever fellesplanlegging. Dette for å sikreadkomst til eiendommene og forå få til helhet i området.Bebyggelsen lang Borggata kanbygges i 6 etasjer. Avstandmellom kvartalene på minimum18 m skal sikre lys og visuellkontakt mellom arealene langselva og bakenforliggendebebyggelse på Holmen. Arealetlangs elva farget grønt skal ha enparkmessig behandling som kanbebygges med punktbebyggelse.Høyder og arealutnyttelse måvurderes i reguleringsplanene.Figur 6 Illustrasjon Trosvikstranda10.3 MÅLBESKRIVELSEMålet er å legge til rette for et mangfoldig, levende bysentrum med varierteuttrykksformer, samtidig som hensyn til identitet, trygghet, ankerfeste, orden oghistorisk tilhørighet ivaretas. Det som bygges i dag er morgendagens kulturminner.Det legges til rette for et mangfoldig, levende bysentrum med varierteuttrykksformer, samtidig som hensyn til identitet, trygghet, ankerfeste, orden oghistorisk tilhørighet ivaretas.Videre er det et mål å gjøre byggesaksbehandlingen mer effektiv og forutsigbar.10.4 TILTAK NEDFELT I PLANENTiltak nedfelt i plankartetBestemmelsesavgrensninger for arealer med ulike krav til høyder.Hensynssoner bevaring kulturmiljøHensynssoner båndlegging etter PblHensynssoner båndlegging etter kulturminnelovenKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 52
PlanbeskrivelseHensynssoner med krav om felles planleggingBestemmelserBestemmelser med krav til høyder.Bestemmelser med krav til estetikkBestemmelser knyttet til bygningsvernBestemmelser knyttet til krav om felles planleggingRetningslinjerHensynssoner bevaring kulturmiljøHensynssoner båndlegging etter PblHensynssoner båndlegging etter kulturminnelovenKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 53
Planbeskrivelse11 TRAFIKK, PARKERING OG TILGJENGELIGHET11.1 INTRODUKSJONInfrastruktur er et av flere virkemidler for å nå ønsket byutvikling. Når en skaldiskutere innretningen på infrastrukturen, må derfor ønsket byutvikling ligge som enpremiss. Både byomformingsstrategien og de overordnede målene i dennekommunedelplanen ligger derfor som en premiss.Fredrikstad kommune har sluttet seg til ”samordnet areal- og transportstrategi forOsloregionen”. Et viktig element i strategien er et godt fungerende jernbanenettmellom Oslo og byområdene rundt Oslo. I Østfold står både kommunene ogfylkestinget samlet bak kravet om et intercitykonsept med stasjon i bysentra. SkalNedre Glomma-regionen videreutvikles som en av kjernene må ogsåtransportsystemet inn til, mellom og i Sarpsborg og Fredrikstad fungere.Fredrikstad har gjennom deltakelsen i Framtidens byer forpliktet seg til å delta iarbeidet med å utvikle byområder med lavest mulig klimagassutslipp og godtbymiljø. Arealfortetting, som også innebærer utvikling av attraktive bysentra, er etsentralt virkemiddel i denne sammenheng.Som grunnlag for kommunedelplan for Fredrikstad byområde er det forsøkt åtydeliggjøre hva som menes med ”god tilgjengelighet” og hva som bør væreskjæringspunktet mellom tilgjengelighet, attraktivt og konkurransedyktig bysentrumog byen som sosial arena og redusert klimagassutslipp.Når det gjelder det overordnede transportsystemet, har vi i dette planarbeidet lagt tilgrunn de føringer som følger av Bystyrets behandling av Fredrikstad kommuneshøringsinnspill til Konseptvalgutredningen (KVU). Dette i tråd med planprogrammetfor planarbeidet.Planprogrammet fastslår også at sykkelhovedplanen skal legges til grunn.Hovedsykkelruter som berører planområdet integreres derfor i planen.Kommunens tidligere parkeringsvedtekter skal utgå. Krav til parkering skalfastsettes i bestemmelser til planen.Gjeldende kommuneplan har følgene mål av betydning for trafikk, parkering ogtilgjengelighet:- Legge til rette for en begrensning av transportbehov og energiforbruk forbåde det offentlige, næringslivet og husholdningene.- Sikre næringslivet tjenlige arealer med egnet transportsystem som grunnlagfor en miljø- og ressursvennlig verdiskaping.Forslag til kommuneplan <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Samfunnsdelen har følgende målformulering:- ”Vi har en effektiv og bærekraftig infrastruktur, både for persontransport ogfor vare- og tjenestetransport”.- ”Klimautslipp er kraftig redusert, og kommunens miljøtilstand er forbedret”.- ”En større andel av transporten er tilnærmet utslippsfri”.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 54
Planbeskrivelse11.2 KARAKTERISTIKK / STATUS / PROBLEMBESKRIVELSEFor bysentrum er det viktig at infrastrukturen inn tilsentrum er god. Det gjelder både mht personbil,gods, sykkel og kollektiv (buss, tog og taxi). I daghar vi imidlertid en situasjon hvor tilgjengeligheteninn til og i bysentrum stadig blir dårligere. Detoverordnede vegnettet har ikke tilstrekkeligkapasitet, hvilket gjør at hovedveiene inn mot oggjennom byområdet er mer eller mindre overbelasteti rushperiodene, og rushforholdene vedvarer i enstadig større del av dagen. Avviklingsproblemer påhovedveinettet medfører omfattende overføring avtrafikk både til bygatenettet og til boliggatenettet isentrumsnære boligområder. Hovedveisystemet harflere kritiske lenker, hvor det ikke finnes alternativeveiruter, hvilket medfører at transportsystemet i og inn til sentrum er svært sårbart.Etablering av ny bro til Kråkerøy samt Bjølstadforbindelsen vil bedretilgjengeligheten noe, og vil kunne være en første ledd i etablering av en ønsketindre sentrumsring.Bomstasjonene vil kunne representere noe avvisning. Men erfaringsmessig vil ikkeen slik bomlokalisering ha stor utslagsgivende effekt mht bruken av sentrum. Det erimidlertid trolig at det blir økt etterspørsel etter parkering på Kråkerøy, samt at flerevelger sykkel og gange på korte turer til og fra sentrum.Fortetting i sentrum innebærer en nedbygging av parkering på gateplan. Bådefortetting og parkeringshus i Apenesfjellet er som ledd i realisering av gjeldendeparkeringsstrategi om offentlige parkeringsplasser i en ring rundt sentrum og fjerningav gateparkering.Tilgjengeligheten i og til sentrum med sykkel og kollektiv er ikke tilfredsstillende.Skal en klare å endre reisemiddelfordelingen noe må det legges bedre til rette forbåde sykkel, gange og kollektiv.Når det gjelder miljø, står Fredrikstad overfor store utfordringer. Utslipp avklimagasser fra veitrafikken har økt med ca 40% i perioden 1991-2007.Vegtrafikken er den største kilden til støyplager i Nedre Glommaregionen. Dehøyeste konsentrasjonene av svevestøv forekommer i bysentrum og langs rv 109.Svevestøvmålinger ved St.croix viste i 2007 25 overskridelser av svevestøv. Denstadig økende biltrafikken representerer mao store miljømessige utfordringer.(Opplysninger hentet fra KVU for transportsystemet i Nedre Glommaregionen).Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 55
PlanbeskrivelseBysentrums sosiale dimensjon påvirkes i stor grad av mulighetene for å treffe andremennesker, og deriblant hvordan det er tilrettelagt for gange. Den tiden vi bruker utei by- og gaterommene er med på å skape aktivitet. Flere folk ute generer ytterligerefolkeliv. Folkeliv genererer trygghet. Å tilrettelegge for gange er derfor en viktigpremiss for ønsket byutvkling.Hvor langt man er villig til å gå, avhenger, for funksjonsfriske, i stor grad av hvortrygt og trivelig det er, hva man opplever på veien og hensikten med reisen. Det er idag et stort forbedringspotensiale mht å øke kvaliteten for gående i sentrum.Det samme gjelder mht sykling. Økt tilrettelegging for myke trafikanter medfører aten del av biltrafikken må ledes bort fra bygatene. En indre sentrums ring er viktig forå få dette til.11.2.1 Overordnet vegsystem – indre sentrumsringBygatene er i dag arena både for biltrafikk,sykkeltrafikk, busser og taxi, mc, gangtrafikk,parkering og varelevering. Videre fungererbygatene også som uformelle møteplasser. Detoppstår hver dag større og mindre konfliktermellom ulike brukerne og ulike bruk avgaterommet. En indre sentrumsring vil fågjennomgangtrafikken ut av sentrum og dermedmuliggjøre alternativ og en mer styrt bruk avbygatene.En indre sentrumsring vil også kunne ha enfunksjon som et strukturerende element, mht åintegrere Kråkerøysiden som en del av sentrum.Grønli som kollektivknutepunkt bør være en delav den indre sentrumsringen.En forbindelse gjennom St.Hansfjellet (Nordretangent) vil bedre forbindelsen mellom rv 108 ogrv 109, samt at den vil muliggjøre alternativ brukav Brochsgate og Farmannsgate, som igjen vilvære med på å styrke handelsaksen Grønli –Torvbyen – Stortorget - FMV.Figur 7 Indre sentrumsringKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 56
Planbeskrivelse11.2.2 ParkeringUtfordringen knyttet til parkering er å bidra til ønsket tilgjengelighet med bil ogsamtidig redusere bilbruk totalt sett, og i tillegg bidra til økt bruk av bysentrum. Itillegg er det ønskelig å utnytte kapasiteten i eksisterende anlegg.Dagens parkeringsvedtekter inneholder ikke noe insitament om endret bilbruk. Høyekrav til parkering på egen grunn begrenser ønsket boligfortetting. Uliktparkeringskrav til restaurant og forretning, innebærer at bruksendring i mangetilfeller blir vanskelig og kostnadskrevende.I dag er det ca 5100 offentlig tilgjengelige parkeringsplasser innenfor byområdet. Itillegg kommer private plasser som ikke er offentlig tilgjengelige. Det er med dettebetydelig kapasitetsreserver. Det er viktig å utnytte eksisterende parkeringskapasitetFokuset på gateparkering er stort. Parkering på gateplan legger beslag på verdifulleareal. Store deler av døgnet er det svært begrenset belegg på en del av plassene.Tomme, asfalterte flater midt i bysentrum, genererer ikke ønsket aktivitet.Intensjonene fra forrige sentrumsplan videreføres:- gradvis reduksjon av gateparkering gjennom fortetting- parkeringsbehovet skal fortrinnsvis dekkes i parkeringshus- parkeringsplasser på gateplan bør forbeholdes korttidsparkeringI dag er 44 % av alle arbeidsplasser i Fredrikstad innenfor byområdet. Det erønskelig at de som har sentrum som arbeidsplass også i større grad skal brukesentrum. Innretningen på parkeringspolitikken er da av betydning. Det anbefalesderfor følgende tiltak knyttet til arbeidsreiseparkering: Fullføre strategien om offentlig tilgjengelige parkeringshus inntilsentrumskjernen. Dette innebærer at det legges til rette for nytt parkeringshuspå Kråkerøy, ved Kråkerøy sentrum. (se skisse) Det anbefales samlokalisering av parkering for flere næringsbygg. Videreføre frikjøpsordningen for næringsbygg Redusere P-krav til kontorbygg i sentrum.En fullføring av strategien omparkeringshus inntil bysentrum, itilknytning til indre ringveg, krever nyttparkeringshus på Kråkerøy.Å legge til rette for mer bruk av fellesparkeringsanlegg innebærer mer bruk avgaterommet på vei mellom jobb ogparkering. Både frikjøpsordning,samlokalisering og redusert p-krav tilkontorbygg er tiltak som bygger oppundermer bruk av fellesanlegg.Figur 8 ParkeringKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 57
PlanbeskrivelseHandel er en viktig byfunksjon, og vi ønsker at Fredrikstad skal videreutvikles ogstyrkes som handelsbyen i Østfold. Både antall plasser, lokalisering av plasser ogparkeringsavgift er viktige forhold knyttet til handel.Akseptabel pris handler både om prisnivå på konkurrerende handelsområder ogkvalitet. Skal avgiftspolitikken diskuteres bør det skje ut fra et regionalt perspektiv,og ut fra en byens konkurransekraft. Det anbefales at gjeldende avgiftsnivåopprettholdes fram til en evt regional parkeringsutredning foreligger.Akseptabel gangavstand er subjektivt. Reell avstand er en faktor, og det er derforviktig å forbeholde parkering på gateplan for korttidsparkering. Men også opplevdavstand har betydning.Opplevd avstand avhenger av hva en opplever på veien mellom parkering ogmålpunktet, hvor godt tilrettelagt det er, hvor hyggelig det er og hensikten medreisen.Med utgangspunkt i de størsteparkeringshusene i byen (med enparkeringskapasitet på ca 2000 plasser)vil en innenfor en avstand på 500 mdekke store deler av dagens sentrum.Å bedre tilgjengeligheten mellom dagensparkeringshus og bysentrum dreier segom å fjerne og redusere barrierer.Med hensyn til boligparkering børparkeringskravene være en avveiningmellom redusert biltrafikk, begrensetparkering i boliggater, økt trafikksikkerhet og økt mangfold av beboere. I dennesammenheng er det gjort vurderinger mht minimumskrav kontra maksimumskrav,nivået på parkeringskravet og bruk av frikjøpsordning for bolig.Konklusjonen er at det på sikt, når infrastrukturen er på plass, bør vurderes bruk avmaksimumsnormer. Fram til da bør det innføres frikjøp også for boliger i byområdet.Videre at parkeringskravet til boliger innenfor indre sentrumsring reduseres noe.Figur 9 Område med under 500 meter fra dagens p-hus11.2.3 GangeEt finmasket nett av gode gangforbindelser er en forutsetning for å få flere gående.Hva som ligger i ”gode gangforbindelser” er både knyttet til detaljutforming og til meroverordnede sammenhenger. Utforming av gangareal vil variere ut fra hvilke hensynsom skal ivaretas, hvilke omgivelser gangforbindelsen er i og antall gående.Generelt sett er gangforbindelser som er universelt utformet også gode forbindelserfor funksjonsfriske.Som ledd i en realisering av byomformingsstrategien er det nødvendig å sikre godeforbindelser mellom tyngdepunktene Gamlebyen, dagens sentrum/Grønli og FMVområdet.Videre er det nødvendig å sikre gode forbindelser mellom p-husene ogsentrum, og mellom elverommet og de mer bakenforliggende deler av byen.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 58
PlanbeskrivelseForbedringspotensialet mht å legge til rette for gange er stort. Det er behov fortydeligere føringer som sikrer at viktige hensyn ivaretas ved utvikling langs aksene.Videre er det behov for prioriterte tiltakslister. Det anbefales derfor at det somoppfølging av kommunedelplanen utarbeides en handlingsplan ”fotgjenger isentrum”.11.2.4 SykkelGjennom planprogrammet er det vedtatt at de hovedsykkelrutene som berørerbyområdet skal integreres i planen. I plankartet vil sykkelrutene bli vist og definertsom ”hovednett for sykkel”.I sykkelhovedplanen legges følgende prinsipp til grunn i sentrum.Figur 10 HovedsykkelnettGrønn: sykkelfeltRød: blandet gående ogsyklende,Blå: blandet syklendeog kjørendeISykkelhovedplanen er det ikke definert noen hovedsykkelrute langs Vesterelva, fraGlommen brygge til ny fv 108. Det er uheldig. En slik trase vil bli vist i plankartet.I sykkelhovedplanen påpekes det behov for utarbeidelse av både en parkeringsplanog en skiltplan. Dette bør følges opp i et 4-årig handlingsprogram.11.2.5 KollektivFv 109 Rolvsøyveien, Rv 110 over Fredrikstad bro, St.croixgate, GunnarNilsensgate, Brochsgate, Farmannsgate, Borggata og Mosseveien er i dag sværtviktig kollektivakser gjennom og inn til sentrum. Gatenettet rundt Torvbyen er ogsåviktige kollektivgater.Framkommeligheten for bussen inn til og gjennom sentrum er i dag svært dårlig.Det er vanskelig å holde rutetider og det er vanskelig å få en god og økonomiskhensiktsmessig rutestruktur.Framtidig rutestruktur vil avhenge av det framtidige vegnettet både i og utenforsentrum. Den indre sentrumsringen muliggjør en bedre kollektivbetjening av desentrale deler av byområdet. Det bør da legges til rette for holdeplasser nærtparkeringshusene og store publikumsfunksjoner.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 59
PlanbeskrivelseDagens bussterminal ligger i Torvbyen. Den drar derfor nytte av de servicefasilitetersom er der. Terminalen er imidlertid for liten, slik at også gatenettet rundt Torvbyenbrukes både som holdeplass og som ”kømagasin”. Terminalen som oppholdssted erikke særlig hyggelig, og innbyr ikke til å reise med buss.Dagens jernbanestasjon ble bygget på 1870-tallet etter datidens krav og datidensbyutvikling. Dens beliggenhet og utforming tilfredsstiller ikke dagens krav.Jernbaneverkets planer legger til grunn dobbeltspor og ny stasjon på Grønli.Å utvikle et moderne knutepunkt, med jernbanestasjon, bussterminal, taxi, sykkel ogbil-parkering, nært opp til det overordnede hovedvegnettet og hovedsykkelnettet, ogsom en integrert del av sentrum er et av grepene i byomformingsstrategien.Det pågår mulighetsstudier for et framtidig dobbeltspor gjennom Østfold. Ulikehastighetsnivå utredes. Det er derfor for tidlig å fastslå hva som blir endelig løsning.Kommunedelplanen tar høyde for ulike løsninger for framtidig jernbanesituasjongjennom Fredrikstad.11.2.6 ElvemetroFerga slik den er i dag representerer den både en del av gang/sykkelvegnettet samtat den er en identitetsbærer. I 2008 var det 560 000 reisende med ferga.Elva som transportåre har et potensial. I dag bor det ca 40 000 personer innenforen sykkelavstand på 15 minutters til eksisterende fergeleier. Med en økning ibefolkningsmengde og en økning i antall arbeidsplasser i de sentrale deler avFredrikstad vil potensialet for flere fergereisende øke.Potensialet for flere reisende er imidlertid også avhengig av total reisetid, frekvens,tilgjengelighet til fergestedene og lokalisering av disse.Et fergetilbud med hyppig frekvens på tvers av elveløpene gir kortere reisetid, oghar derfor stor betydning. Langsgående vil ikke ferga kunne konkurrere tidsmessig,med mindre det blir helt nytt fergemateriell. Fergetransport på langs har imidlertid enannen funksjon. En satsning på ferga vil være med på å styrke elva som byrom ogtransportåre. Økt fergetrafikk vil forsterke opplevelsen og betydningen av elva ogKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 60
Planbeskrivelseelvefronten. Identitetsmessig vil økt fergetrafikk være med på å inntrykket som entrivelig elve – og kystby.Fergestedene bør ha en mest muligstrategisk lokalisering i fht sykkelnettetog ulike byfunksjoner. Etter hvert sombyen utvikles vil nye fergesteder kunnebli aktuelle.Skissen viser hvilke fergesteder som pri dag anbefales innenfor byområdet.Det foreslås å flytte dagens fergeleiepå Blomstertorget til Dampskipsbryggada dette vil bidra til å styrke denne Figur 11 Fergestederdelen av sentrum, hvilket er ønskelig.Området er et kulturelt tyngdepunkt med kino, Blå Grotte og Verdensspeilet. Nårgågata nå utvides til også å omfatte Kråkerøygata, vil et fergeleie her få en sværtgod kobling til gågatenettet. Sett i fht avstanden til et framtidig fergeleie ved Stadionog gangbroa er en lokalisering på Dampskipsbrygga mer hensiktsmessig.11.3 MÅLBESKRIVELSETransportsystemet i Fredrikstad byområde skal være slik at det byggeroppunder byomformingsstrategien, bidrar til endret reisemiddelbruk, redusertklimagassutslipp og økt bruk av sentrum.Det skal etableres en indre sentrumsring, som gir bedre framkommelighet forbiltrafikken enn dagens sentrumsgater og som muliggjør alternativ bruk avbygatenettet.Parkeringspolitikken skal være slik at den ikke bare bidrar til tilgjengelighet tilbysentrum men også bygger oppunder økt bruk av bysentrum.Fredrikstad sentrum skal være tilrettelagt for gående.Det skal legges til rette for syklende inn til sentrum og gjennom sentrum.Nytt kollektivknutepunkt på Grønli skal etableres.Det skal legges til rette for økt bruk av elva som transportåre.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 61
Planbeskrivelse11.4 TILTAK NEDFELT I PLANENTiltak som vises i plankartet- Overordnet vegnett:Det defineres hensynssone med særlig krav til infrastruktur ved Grønli, langsrv 110 mellom Grønli og St.croix, og langs rv 110 fra Ørebekk tilSt.hansfjellet.- Parkering:De største eksisterende parkeringshusene vises som parkeringsplasser.Framtidig parkeringshus på Kråkerøy vises. Sykkel:Sykkelrutene vises som ”hovednett for sykkel” Elvemetro:Fergeleiene vises som kollektivknutepunkt. Kollektiv – Jernbane, buss og taxi:Eksisterende jernbane og framtidig jernbanetrase vises. Eksisterendebussterminal og jernbanestasjon vises som kollektivknutepunkt. Det defineresen hensynssone med særlig krav til infrastruktur ved Grønli, langs rv 110mellom Grønli og St.croix, og langs rv 110 fra Ørebekk til St.hansfjellet.BestemmelserKrav til antall parkeringsplasser for bil og sykkel, frikjøp.RetningslinjerDet knyttes retningslinjer til parkering.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 62
Planbeskrivelse12 FMV-OMRÅDET12.1 INTRODUKSJONFMV-området representerer med sine bygnings- og arealressurser tett opp til den modernebykjernen, en unik mulighet for nyetablering, som vil kunne forsterke og videreutvikleFredrikstad som bysamfunn. FMV-området utgjør derfor en betydelig ressurs forFredrikstad. Utviklingen vil ikke bare få betydning for kommunen, men også for hele nedreGlommaregionen.FMV-området er stort og vil måtte utvikles over en lang tidsperiode. Hvilke funksjonerområdet skal inneha vil til dels være markedsstyrt. Det er ønskelig at området får etfunksjonsmessig innhold og en form, som bidrar til å øke Fredrikstads og regionenskonkurransekraft.Både pga områdets betydning for Fredrikstad og den lange realiseringstiden er det sværtviktig at eier/utbyggingsinteressene og kommunen har et omforent grep på planlegging ogutvikling av området, samt en bevisst prioritering og tydelig satsing på området.12.2 KARAKTERISTIKK / STATUS / PROBLEMBESKRIVELSEI løpet av de siste 10 årene har området vært inne i en relativt intensiv utvikling;planmessig, rent fysisk og ikke minst innholdsmessig: Stikkordsmessig nevnes:- Plansituasjonen:o reguleringsplanen for Værste (området øst for ny riksveitrasé) blevedtatt 30.05.01o kommuneplanens arealdel, vedtatt 19. juni 2002 hadde et spesieltfokus på området vest for ny rv. 108.o reguleringsplanene for ny rv. 108 og tilhørende veisystem, bl.a.Glomboforbindelsen og Bjølstadforbindelsen, som innebærerendringer av reguleringsplanen øst for ny rv. 108.o nye delreguleringsplaner er under utarbeiding innen planområdet, bl.a.for Beddingen og Berthelsenslippen- Fysiske tiltak:o gangbroo riving av bebyggelse (div lagerhaller, produksjonsbygg etc)o ny moderne bebyggelse; inkl utvidelse av høgskole- byggeneo ny stadiono torvdannelsero parkeringsplasser- Innholdsmessig:o kultur- arenaer (opp til 65 000 mennesker har vært innom området iforbindelse med kultur- arrangementer siden 2003)o næringsklynge for nærings- og medievirksomhetero etablering av nye virksomheter og næringero styrking av høgskoletilbudet gjennom vedtak om lokalisering avingeniørutdanningen ved Høgskolen i Østfold. 2000 høgskolestudenterpå FMV fra 2009Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 63
PlanbeskrivelseI kommuneplanen av 2002 ble området definert som et ”område for transformasjon”.Fra skipsverft til å ”utvikles til å bli en helhetlig ny sentrumsnær bydel med etmangfold av tilbud og funksjoner knyttet til det å bo, arbeide, opplevelser og fritid”.Til planen ble det utarbeidet en arealplanskisse med angivelse av funksjonsinnhold,samt retningslinjer for det videre planarbeid. Dette grepet ble videreført ikommuneplanen fra 2007.Figur 12 Arealplanskisse med angivelse av funksjonsinnhold17. mai 2003 ble gangbroen mellom Stortorvet og FMV åpnet. Broa er blitt et viktigbindeledd mellom FMV og sentrumskjernen. Ny kjørebro til Kråkerøy med Bjølstadforbindelsensom del av en indre sentrumsring, og ny kjøre- og sykkelveiforbindelsetil Glombo er snart ferdigstilt. (ny kjørebro forventes stå ferdig i mars <strong>2011</strong>). Nyhovedvei til Hvaler er planlagt gjennom området og vil bli realisert i det videre arbeidmed realisering av Bypakke Fredrikstad. I dag inneholder området nye FredrikstadStadion, høyskole, kontorer, kompetanse- og forskningsmiljøer, boliger og annennæringsvirksomhet, herunder industriell virksomhet.Flere av de gjeldende reguleringsplaner for områdene øst for ny kjørebro er i dag idag utdatert som følge av endringer og dispensasjoner, og behovet for et overordnethelhetlig grep er stort.FMV-området er totalt 680 daa stort. Dets størrelse og beliggenhet, nært til sentrumog med en betydelig elvefront, gir området unike kvaliteter, men også utfordringer.Tilgjengeligheten til området er betraktelig forbedret med gangbroa ogferdigstillelsen av ny Kråkerøybro, Bjølstadforbindelsen og Selma Nygrens vei.Utviklingen av Høgskolemiljøet og bygging av Fredrikstad stadion er viktige ledd iutviklingen av området.I dag er det ca 3000 personer som har sitt daglige virke på området.Værste, som en av grunneierne, har følgende hovedmål for utvikling av sine areal:Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 64
Planbeskrivelse- utvikle området til et regionalt tyngdepunkt mht helse, forskning og høyereutdanning- utvikle området til en kulturarena- utvikle attraktive boligområder- innovasjon og nytenkningJotne, som grunneier, driver i dag industrivirksomhet på sine arealer. Jotne ønskeren transformasjon, men at en evt. endring fra dagens funksjon til ny funksjon måkunne skje innenfor en relativ kort tidsperiode.I kommuneplanen er området øst for ny Kråkerøyforbindelse definert sombyggeområde, mens området vest for ny Kråkerøyforbindelse er definert somområde for transformasjon. Til kommuneplanen følger også en prinsippskisse somviser en prinsipiell arealbruk innenfor transformasjonsområdet.Det foreligger flere reguleringsplaner for områdene øst for ny fylkesveg 108:- Reguleringsplan for Værste ble godkjent av kommunestyret 30.05.01.I denne ligger det rekkefølgekrav mht utvikling av området, som blant annetsier at områdene vest for ny fylkesveg 108 først kan utvikles når ny kjørebroer etablert.- Reguleringsplaner for ny fylkesveg 108 gjennom området ble vedtatt i31.03.05.Disse planene omfatter ny kjørebro med veiforbindelse gjennomÅsgårdsfjellet, ny forbindelsesvei til Kråkerøyveien med tunnel gjennomBjølstadfjellet, samt veiforbindelse til Glombo. Vegsystemet med unntak avtrase gjennom Åsgårdsfjellet vil være åpnet for trafikk våren <strong>2011</strong>.- Reguleringsplan for Verkstedveien/Bjølstad gård ble vedtatt 17.06.04.Hovedhensikten med denne reguleringsplanen er å legge til rette forutbygging av området mellom Verkstedveien og elva.- I 2006 ble reguleringsplanen Værste 1A, Beddingen vedtatt.Den er en endring av deler av reguleringsplan for Værste som ble godkjent i2001.Det har de siste årene vært gitt flere dispensasjoner fra reguleringsplan. Det er engenerell opplevelse av at området utvikles med utgangspunkt i dispensasjoner. Deter derfor også ytret ønske om å få en oversikt over hva som ligger i gjeldendeplaner.FMV-området er utsatt mht havnivåstigning og stormflo. Se ”Risiko og sårbarhet”.Målet mht klimatilpasning er å bidra til et mer robust bysamfunn hvorkonsekvensene av klimaendringer søkes minimert.For deler av FMV-området betyr det at man må bygge slik at man tålerflomsituasjoner.En utbygging av FMV-området vil medføre flere tette flater. I lys av at det forventesøkte nedbørsintensiteter, vil dette medføre økt avrenningsintensitet.Overvannshåndtering er derfor en utfordring og må vurderes spesielt.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 65
PlanbeskrivelseAv eksisterende bebyggelse er området rundt tørrdokka, med Sveisehall 1 og 2,viktig å bevare som en viktig del av den lokale kultur- og industrihistorie.Bevaringstanken er ikke knyttet til funksjon, men mer til bebyggelsens form ogvolumer. En utfordring er å finne program som kan fylle hallene med ønsketfunksjon og samtidig være økonomisk regningssvarlig. Fredrikstad stadion er etgodt eksempel på en slik ”bevaringsprosess” hvor de gamle hallene er gjenskapt iopprinelig volum, men med nytt innhold. Anlegget fremstår i dag som etidentitetsmerke og et viktig kulturmiljø.De planmessige utfordringene for dette området er å lage en plan som både inneharnødvendig fleksibilitet og samtidig har tilstrekkelig robusthet.12.3 MÅLBESKRIVELSE12.3.1 IntensjonsbeskrivelseOmrådet har blitt gitt et spesielt fokus i foregående kommuneplaner og intensjonenefra disse planene videreføres i denne kommunedelplanen.I disse planene uttrykkes bl.a. flg.:- FMV-området skal bli en like viktig ressurs for Fredrikstadsamfunnet somunder perioden med skipsbyggingsvirksomhet.- FMV-området skal utvikles til å bli en helhetlig ny sentrumsbydel med etmangfold av tilbud og funksjoner knyttet til det å bo, arbeide, opplevelser ogfritid.- En utvikling av FMV-området skal bidra til å understøtte og styrke utviklingenav Fredrikstad sentrum.FunksjonI funksjonsanalysen for byområdet pekes det på ønsket om etablering avhandelsfunksjoner i området ved gangbroa. Aksen Grønli – Torvbyen – Stortorget –Gangbroa – Værste, som er et viktig element i byomformingsstrategien, vil styrkesmed en publikumsintensiv, og ikke bilbasert, funksjon på Værstesiden av gangbroa.(Skisse)I planen legges det opptil at dette området skal utvikles som en integrert del avsentrum og vises som sentrumsformål.Gangbroa og ny kjørebro bidrar til økt tilgjengelighet mellom dagens bysentrum ogKråkerøysiden. Hvilke funksjoner som etableres i tilknytning til brohodene vil væreav betydning for i hvilken grad en når målsettingen om en å understøtte og styrkeutviklingen av Fredrikstad sentrum, og utvikling av elverommet som et viktig byrom.Området har utviklet seg med et funksjonsinnhold knyttet til helse, utdanning,kompetanseklynger og kreative miljø. Disse funksjoner ønskes styrket ogvidereutviklet.Planen skal sikre at Fredrikstad har tilstrekkelig sentrumsnære områder for i dagukjente framtidige behov for nærings- og boligformål samt offentlige ogallmennyttige formål.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 66
PlanbeskrivelseGrønnstrukturÅsgårdsfjellet er i landskapsanalysen definert som middels sårbart mht landskap ogrekreasjon. Fjellkollen danner en avgrensning av byrommet mot sør. Det er ønskeligå bevare kollen som urørt landskapselement. Evt. bruk av hallene inne i fjellet ermulig så lenge dette ikke er til hinder eller reduserer kvaliteten mht landskap ognatur.Ballastplanteområdet på Røds bruk er definert som svært sårbart mht natur.Området er i flg. rapporten ”Biologisk mangfold i Fredrikstad” eneste virkelig intakteballastplass i Norge. Området avsettes som hensynssone med særlig hensyn tilbevaring av naturmiljø. I retningslinjene foreslås at området reguleres tilnaturvernområde ved regulering av tilgrensende områder.I tidligere planer er det vist et sammenhengende grøntdrag ut mot ”Odden”. I detteområdet er det tenkt blandet formål med park og aktivitetsområder i kombinasjonmed offentlige og allmennyttige formål i tilstøtende områder. Avgrensningen av detteområdet er ikke ment eksakt som vist på skissen, men angir et prinsipp. Dettegrepet ønskes videreført i denne planen.Høgskoleparken sammen med deler av elvebredden utgjør også viktige elementer igrønnstrukturen som bør bevares.Teknisk og sosial infrastrukturVed etablering av ny Kråkerøybro og Bjølstadforbindelsen er elva som barrieremellom dagens sentrum og Kråkerøy redusert. I tillegg er man kommet langt på vegmed å etablere en indre sentrumsring.FMV-området er stort. Avstanden fra Stortorget til Odden og til området ved SteneStål er hhv ca 1300 m og 1500 m i luftlinje. Dette betyr at skal en nå denoverordnede målsettingen om redusert CO2-utslipp og redusert bilbruk, og samtidigutvikle FMV-området som en sentrumsbydel i sterk relasjon til dagens sentrum, måområdet utvikles med spesielt fokus på gående og syklende. Gangnettet må værefinmasket.Utviklingen langs elverommet skal bidra til å styrke elverommet som et viktig byrom.(se Elverommet)Det må legges til rette for en ny barne- og ungdomsskole innfor området.Området rundt tørrdokka, med Sveisehall 1 og 2, er viktig å bevare som en viktigdel av den lokale kultur- og industrihistorie. Bevaringstanken er ikke knyttet tilfunksjon, men mer til bebyggelsens form og volumer. Ambisjonen er atkommunedelplanen skal gi rom for en hensiktsmessig bruk av disse områdene.Det er en intensjon om at FMV-området skal utvikles som et pilotprosjekt iFramtidens byer med en sterk miljøprofil. Dette krever stor grad av samhandlingmellom kommune og grunneier.Avfallshåndtering er et viktig element i utvikling av en ny bydel. For FMV-områdetskal det legges til rette for framtidsrettede løsninger for håndtering av avfall.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 67
PlanbeskrivelseDet er tidligere sagt at føringene mht utvikling av FMV bør være både robust ogfleksibel. Planmessig innebærer det at det trolig være behov for flere områdeplaner.Som grunnlag for utarbeiding av områdeplaner og detaljplaner bør det utarbeides enomforent masterplan/områdeprogram for området.I og med at det vil ta tid å utvikle hele området, er det ønskelig å legge til rette ogsåfor midlertidig funksjoner og aktivitet, som vil kunne øke Fredrikstads innbyggeresbruk av området og derigjennom få en økt bevissthet om områdets betydning forFredrikstad.12.3.2 Mål En utvikling av FMV-området skal bidra til å understøtte og styrke utviklingen avFredrikstad sentrum. Deler av området skal utvikles som en integrert del avsentrum. Utviklingen langs elverommet skal bidra til å styrke elverommet som et viktigbyrom. Området skal utviklesmed god arkitektur og design og ha en høy miljøprofil. Området skal utvikles med et variert boligtilbud. FMV-området skal kunne utvikles over lang tid. Det skal legges til rette for et finmasket gangnett, og for godesykkelforbindelser. Området bør også i utviklingsperioden, inneha funksjoner som bidrar til atområdet tas i bruk og blir en viktig ressurs for innbyggerne i Fredrikstad. Det er en intensjon om at FMV-området skal utvikles som et pilotprosjekt iFramtidens byer med en sterk miljøprofil. Avfallshåndtering er et viktig element i utvikling av en ny bydel. For FMVområdetskal det legges til rette for framtidsrettede løsninger for håndtering avavfall.12.4 TILTAK NEDFELT I PLANENTiltak som vises på plankartetBallastplanteområdet angis som grønnstruktur med tilhørende hensynssone klasseC.Det tidligere transformasjonsområdet (gjeldende kommuneplan) vises somhensynssone e.: Område for omforming.BestemmelserDet innføres plankrav til området.Bestemmelser til sentrumsområdet vil omfatte FMV-området. Til dette området vildet bli stillet flg.funksjonskrav vedrørende kjøpesenteretablering:- Innenfor området kan det etableres kjøpesenter dersom det i reguleringsplanåpnes for dette.- Som ledd i planarbeidet ved etablering av kjøpesenter skal det utarbeidesanalysemateriale som dokumenterer at funksjonen styrker eksisterendebykjerne.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 68
PlanbeskrivelseBevaringsverdig bebyggelse vises med hensynssone for bevaring av kulturmiljø.RetningslinjerRetningslinjer til området i kommuneplan 2007-2018 Arealdelen videreføres.Disse omfatter bl.a. miljøprofilering, kvaliteter knyttet til arkitektur og design,retningslinjer for funksjonsinnhold og bevaring av kulturmiljø. Som et ledd i å oppnådisse målsetningene skal det i forbindelse med reguleringsplaner utarbeides etkvalitetsprogram som definerer en basisstandard for å sikre områdets attraktivitet ogkvalitet. I den forbindelse skal også fremgangsmåten for å kartlegge forurensninger igrunnen avklares.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 69
Planbeskrivelse13 SYKEHUSOMRÅDET13.1 INTRODUKSJONSykehuset Østfold skal i 2015 flyttes til Kalnes i Sarpsborg. Arealene som sykehuseti dag benytter vil derfor bli gjenstand for en transformasjon. Sykehustomta ligger påCicignon og er derfor innenfor det definerte sentrumsområdet. Sykehustomten er påca 36 mål, og har et bygningsareal på ca 57 000 kvm.I hht planprogrammet skal en i planarbeidet vurdere framtidig utvikling av områdetpå bakgrunn av funksjonsanalysen, byutviklingsstrategier og i samarbeid medeierinteressene.13.2 KARAKTERISTIKK / STATUS / PROBLEMBESKRIVELSESykehuset ligger på Cicignon. Et område som, i siste halvdel av 1800-tallet og deførste 30-40 årene av 1900-tallet, ble bygget ut etter rutenettsplaner med kvartalermed 60-70 meter bredde og dybde, og gatebredder på ca 12 meter.Kvartalsstrukturen er med på å gi området dets særpreg.Grønnstrukturen i området er av meget stor verdi både mht landskap, naturverdi ogrekreasjon.Sykehuset er utviklet over tid og legger i dagbeslag på 7 kvartaler. Når sykehusdriften skalflyttes til Kalnes i 2015, og området skaltransformeres, er det et overordnet mål ågjenopprette kvartalsstrukturen. Dette vil være itråd med bestemmelsene i reguleringsplanen forområdet, som sier blant annet: ”Innenforplanområdet skal det legges vekt på å bevare denkulturhistorisk, arkitektonisk eller miljømessigverdifulle bebyggelsen. Ved rehabilitering ogfornyelse skal det påses at strøkets særpreg oghelhetsmiljø bevares og videreutvikles”.På bakgrunn av funksjonsanalysen ogFigur 13 Eksisterende kvartalstruktur videreførtpå sykehusets områdevurderinger knyttet til hva som bør være detframtidige handelssentrum, er det ikke ønskeligat Cicignon skal utvikles med tunge handelsfunksjoner.Det ønskes primært at området skal være et boligområde, men hvor detåpnes for noe næring. Med næring menes kontor samt nærservice til området.Med utgangspunkt i disse føringene er det gjennomført en mulighetsstudie foretterbruk av sykehusområdet. Studien viser en løsning hvor laboratoriebygget i sinhelhet rives og kvartalstrukturen blir reetablert. Høyblokkene foreslås beholdt.Grønnstrukturen forsterkes ved en parkmessig utforming av området medhøyblokkene.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 70
PlanbeskrivelseIllustrasjonene viser en bebyggelsesom varierer mellom tre og femetasjer. Boligfunksjoner utgjørhovedtyngden av bebyggelsen,men det er også tenkt enkeltenæringsbygg i området.Sykehusområdet er stort og vilmåtte utvikles over tid. Enutbygging med gjenoppretting avkvartalsstruktur er i så måte også ethensiktsmessig redskap foruforutsigbar utbyggingover tid. Det er ønskelig atdenne kommunedelplanen skal væreen robust plan. Det er derfor ikkeønskelig at man nå gir detaljerteføringer mht bebyggelsens form oginnhold, men at det kan bestemmesetter hvert som behovene avklares.Det skal i detaljregulering gjøresvurdering av høyder og skala.Illustrasjoner fra mulighetsstudienskal gi føringer forbebyggelsesstruktur, og hvordangrønnstrukturen styrkes i området.Boligsammensetningen bør værevariert, slik at en utvikling av områdetbidrar til å nå målet om økt mangfoldi sentrum.13.3 MÅLBESKRIVELSEFigur 14 Urbane kvartaler og "Campus" sammenhengendegrøntområdeKvartalsstrukturen skal gjenopprettes.Grønnstrukturen skal videreutvikles og viktige sammenhenger skal sikres.Området skal ha høy miljøprofil og god design,Området skal primært utvikles som boligområde, men med noe næring.En utvikling av området vil bidra til økt mangfold i sentrum.13.4 TILTAK NEDFELT I PLANENTiltak som vises på plankartetOmrådet avsettes til kombinert bebyggelse og anleggsformål.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 71
PlanbeskrivelseDet legges en hensynssone på området.BestemmelserDet skal stilles plankrav og krav om gjenopprettelse av kvartalsstrukturen.Før riving tillates skal det foreligge igangsettingstillatelse for nye tiltak.Området kan inneholde funksjoner som bolig, næring (kontor, offentlig og privattjenestetilbud og annen nærservice til området).RetningslinjerDet knyttes retningslinjer til området, med henvisning til mulighetsstudien. Viderestilles det krav om høy miljøprofil med bærekraftige løsninger, og med meget høyarkitektonisk formgiving og design. Det stilles krav til miljøprogram med fokus påenergiøkonomisering, transport og avfall.Boligsammensetningen innenfor området som helhet skal være variert, slik at manoppnår et mangfold mht beboere.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 72
Planbeskrivelse14 GRØNLI OG DAMMYR14.1 INTRODUKSJONDagens jernbanetrase og stasjonslokalisering ligger slik det ble etablert i 1879, somet grep i den tids byutvikling. Denne lokaliseringen er ikke optimal mht ønsketframtidig byutvikling, hvor Sentrum/Grønli er et av tyngdepunktene i bytriangeletGamlebyen – FMV – Sentrum/Grønli.Dammyr har en svært sentral beliggenhet i fht det overordnede vegnettet, menområdet har i dag forholdsvis dårlig adkomst. Utviklingen av Dammyr vil i sterk gradpåvirkes av framtidig jernbane og riksvegløsning.I et byutviklingsperspektiv er det et mål å få til en helhetlig utvikling avinfrastrukturen i området, med kollektivknutepunktet som en viktig motor.14.2 KARAKTERISTIKK / STATUS / PROBLEMBESKRIVELSEJernbaneverket har utarbeidet langsiktige planer for omlegging av jernbanelinjegjennom Fredrikstad og flytting av stasjonen til Grønli. Framtidig jernbanetrase ervist i gjeldende sentrumsplan og kommuneplan. I gjeldende kommuneplan oggjeldende sentrumsplan er området på Grønli definert som ”uspesifisertbyggeområde”. Området på Damyr er i gjeldende sentrumsplan definert sombyggeområde ”erverv” og blandet bolig og næring.Det er i dag store kapasitetsproblemer på innfartsåra, rv 110, som går parallelt medjernbanen gjennom Dammyr. Mellom Grønli og St.croix er det behov for 4 felt.Denne strekningen er en del av den indre sentrumsringen, som er et avhovedgrepene i ønsket byutvikling, og som derfor må realiseres så tidlig som mulig.Så lenge det ikke er tatt endelig stilling til hvordan utviklingen av jernbanen gjennomØstfold skal skje, er det også uklart hvordan arealdisponeringen langs dagensriksveg og jernbanetrase gjennom Fredrikstad vil være.Dersom dobbeltspor utvikles med stasjon på Grønli, vil dagens jernbanelinje kunnebenyttes til riksvei. Dersom det tar mange år før en fra statens side kan prioriteredobbeltspor og ny stasjon, må kapasitetsforbedringen pr rv 110 skje ved envegutvidelse inn mot Apenesfjellet, i stedet for å kunne ta i bruk eksisterendejernbanetrase.Dersom kravet om høyhastighetsbane medfører at dobbeltsporet legges utenforFredrikstad sentrum, og at Fredrikstad eventuelt blir en endestasjon for Intercity-tog,er det uklart hvorvidt man skal benytte eksisterende stasjon, eller om man kan tenkeen ny stasjon i Dammyrområdet som innehar nødvendig krav mht kurvatur.Samferdselsdepartementet har stilt krav om at dobbeltspor og høyhastighetsbaneskal være gjenstand for en KS1. Hva som blir konklusjonen på denne er for tidlig åsi. Det er imidlertid viktig at Fredrikstad i denne rullering av kommunedelplan ikkelegger begrensninger i fht eventuelle framtidige løsninger. Det anbefales derfor atKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 73
PlanbeskrivelseGrønli og Dammyr defineres som en hensynssone. Og at utbygging i området ikkekan skje før infrastrukturløsning for bane og veg er avklart.Østfold fylkesting har vedtatt at framtidig jernbaneutvikling, i første omgang måfokusere på intercityløsning mellom Oslo og Østfoldbyene, med stasjonslokaliseringi bysentra.14.3 MÅLBESKRIVELSEOmrådet på Grønli utvikles til et modernestasjonsområde for persontransport, medjernbanestasjon og bussterminal som engodt integrert del av bysentrum, i godtilknytning til sykkelhovednettet og detoverordnede vegnettet, og medtilstrekkelig parkeringsdekning.Figur 15 Skisse over mulig framtidig veg- ogjernbaneløsning på Grønli14.4 TILTAK NEDFELT I PLANENTiltak som vises på plankartetOmrådet er avsatt for utbygging av ny jernbanestasjon og videreføring av nyjernbanetrase, samt utbygging av 4 felt rv 110.I plankartet vises dette med hensynssone b) Sone med særlig krav til infrastrukturog rekkefølgekrav mht infrastruktur. Hensynssonens avgrensning tar høyde for bådeen utvikling med ny jernbanetrase og stasjon på Grønli, og en utvikling hvor dagensjernbanetrase ligger fast og da med utvikling av en 4 felt rv inn mot Apenesfjellet.Det vises også en hensynssone langs eksisterende jernbanelinje og rv 110 fraØrebekk og til St.hansfjellet.Nåværende jernbane og framtidig nytt dobbeltspor vises på kartet.BestemmelserInnenfor hensynssonen tillates det ikke arbeid og tiltak som kan være til hinder forgjennomføring av framtidig veg og baneløsninger, eller medfører økte kostnader forframtidig veg- og baneløsninger. Det stilles også rekkefølgekrav.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 74
Planbeskrivelse15 GAMLEBYEN15.1 INTRODUKSJONI byomformingsstrategien erGamlebyen ett av tre tyngdepunkt, denhistoriske bydelen, som også er byensviktigste markedsføringskort.Gamlebyen med Kongsten fort erforeslått innlemmet i kommunedelplanfor Fredrikstad byområde.15.2 KARAKTERISTIKK / STATUS / PROBLEMBESKRIVELSEGamlebyen er regulert ved plan nr. 420 vedtatt 29.01.98.Området er i sin helhet regulert til spesialområde bevaring.Formålet med reguleringsplanen er ihht regplanen ”å verne, bevare og eksponeredette arkitektoniske og kulturhistorisk særegne by- og festningsområde. Det ervesentlig at området skal være en levende bydel i Fredrikstad, men envidereutvikling må baseres på det historiske fundament og innenfor rammen avantikvariske hensyn.” jf reg.best. § 1 (formål).Endringer siden reguleringsplanen ble vedtatt:- Forsvaret har avviklet sin aktivitet i Gamlebyen. Forsvarets bygninger oganlegg skal eies og forvaltes av Forsvarsbygg, men leies ut til aktører innenkunst- kultur- og kompetansebransjen. Dette ble avklart i samråd medkommunen og interessegrupper i Gamlebyen da det ble klart at avviklingenville bli et faktum.Forsvarets bygninger har imidlertid i reguleringsplan for Gamlebyen formål”offentlig bebyggelse”. Dette medfører at bruksendringer til feks kafé, galleri,undervisningslokaler eller kontorer er avhengig av dispensasjon frareguleringsformålet. Dette gir en lite forutsigbar utvikling bl.a. fordireguleringsbestemmelsene ikke har konkrete krav til bl.a. parkeringsdekning.Parkerings- og trafikksituasjonen er et tilbakevendende tema blantinteressegrupper i Gamlebyen. Fra flere hold savnes reelle vurderingskriterierog klare bestemmelser når det gjelder parkering og trafikk (ifht bl.a. behov,kapasitet, alternative parkeringsmuligheter utenfor vollene, hvor går grensenfor trafikkbelasntning mtp grunnforhold).- Forsvarets bygninger og anlegg er fredet etter kulturminneloven ved forskrift<strong>FOR</strong>111208. Alle endringer innvendig og utvendig på bygninger og anlegg utover vanlig vedlikehold skal vurderes og behandles etter kulturminneloven avRiksantikvaren før arbeidene kan igangsettes.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 75
Planbeskrivelse- Reguleringsbestemmelsene for den ”privateide” delen av Gamlebyen somikke er fredet fokuserer på at bevaring skal være en premiss for utvikling avbydelen. Retningslinjene er gode, men er ikke juridisk bindende .- Utfordringer ved gjeldende reguleringplan: Bør være tydeligere med tanke påhva som er søknadspliktig, og henvise til andre konkrete planer (f.eksfargeplan for Gamlebyen, skiltplan, trafikk- og parkeringsplan,brannvernregler, etc.).15.2.1 Trafikk / parkeringDagens reguleringsplan – krav/bestemmelser: § 3.2: ”Ved nybygg,hovedombygging og lignende som forutsetter byggetillatelse kan det kreves atdet på egen tomt avsettes plass til biloppstilling og utearealer for beboernesbehov. Behovet skal vurderes konkret i den enkelte byggesak og bestemmes utfra antikvariske og andre relevante hensyn.”Utfordring:Det finnes ingen ”konkret” målestokk (strategi/oversikt) å vurdere byggesakeneut fra. Hva er ”relevante hensyn”? Dette bør det tas stilling til.Gjennomgang av matrikkelen og oversikt over p-kort viser at parkeringsbehovetter gjeldende vedtekter er rundt 700 p-plasser, mens antall parkeringsplasserer 311.Antall beboersone-parkeringskort pr 01.07.2010: 187Andre relevante forhold: Grunnforhold, grunnundersøkelser. Ustabilt, børkartlegges og hensyntas. Mtp gravearbeider, grunnvannsforhold ogtrafikkbelastning/rystelser.Økt attraktivitet i kombinasjon med/som følge av oppgangstider og i tråd medutvikling generelt: Ønske om tyngre utnyttelse av eksisterende bygningsmasse,for eksempel- innredning av loft til boligrom,- oppdeling til flere, mindre boenheter.(Ønske om fortetting i sentrum VERSUS Utvikliing i Gamlebyen skal ikke gå påbekostning av vern.)Dette medfører krav om flere parkeringsplasser, flere beboere må delebegrenset uteoppholdsareal, økt ønske/behov for ”fremmedelementer” påbygningenes eksteriør i form av takvinduer, utvendige rømningsinretninger, øktantall små boenheter kan medøre økt ”gjennomtrekk” av beboere og dermedlavere grad av ansvarsfølelse ifht bl.a. bevaring og brannsikkerhet. Hva tålerGamlebyen?Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 76
Planbeskrivelse-> Kommunen har ikke full oversikt over eksisterende og ønsket framtidig bruk /inndeling / parkeringsbehov / trafikkgenerering / andre behov / tilført kvalitet.Forsvarets bygg og anlegg er fredet 2008, noe som medfører god kontroll /oversikt ifht kulturhistoriske verdier, og stabile/forutsigbart eierforhold. Utfordring:framtidig bruk.Prosjektero Brannprosjektet. Senere år har kommunen (prosjektadm., brann ogbyggesaksavd) sammen med med gårdeiere, fylkeskonservator oglokal interessegruppe (Foreningen Gamle Fredrikstad) gjennomførtbrannsikringsprosjekt av kvartalene nr --- med midler fraRiksantikvaren. Godt eksempel på samhandlingsprosjekt med goderesultater og så vidt vi har fått tilbakemelding om økt tillit/forståelse forat Gamlebyen er et ”fellesgode” det offentlige ønsker å ta ansvar forsammen med beboerne/eierne.o IKON-prosjektet Beskrivelse, mål, metode, foreløpige resultater.Klart ønske fra ”alle” intervjuobj. om at kommunen skal være tydelig,tilstedeværende og likebehandlende myndighet med vilje, plan ogoversikt i Gamlebyen.15.3 MÅLBESKRIVELSEUtvikling av en kulturhistorisk unik bydel med vern som hovedpremiss for alletiltak/utvikling av Gamlebyen .15.4 TILTAK NEDFELT I PLANENTiltak som vises på plankartetHensynssone H730_55 Båndlegging etter kulturminnelovenHensynssone H710_10 Båndlegging etter Plan- og bygningsloven.BestemmelserGamlebyen omfattes av endrede parkeringsbestemmelser i ny plan.RetningslinjerHensynssone H730_55 (Gamlebyen): Båndlagt etter kulturminneloven og etter planogbygningsloven. Forsvarets bygninger er avsatt til offentllig formål/offentligbebyggelse. Disse byggene vil etter hvert påregnes å bli bruksendret til annetformål, aktuell fremtidig bruk vil være innenfor områdene kunst, kultur ogkompetanse.Byggesaker i Gamlebyen undergis særskilte vurderinger og høringer. Saker skaloversendes Riksantivar, Fylkeskonservator, Brannsjefen og andre relevantehøringsinstanser.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 77
Planbeskrivelse16 RISIKO OG SÅRBARHET16.1 INTRODUKSJONKommunen vektlegger i sitt sikkerhets- og beredskapsarbeid at det er en sammenheng frade overordnede/strategiske vurderingene til detaljplaner. I dette kapitlet omtales de forholdsom synes å ha størst betydning innenfor Fredrikstad byområde. I planprogrammet forkommunedelplan for Fredrikstad byområde er det fastsatt at klimatilpasning skal tilleggesstor vekt.Tabellen nedenfor angir hvilke farer som er vurdert i dette planarbeidet.Aktuelle farer1. NaturfarerOvervannHavnivåstigning/vanninntrengningStormfloFlom og erosjonSkred(kvikkleireskred, jordskred, fjellskred,snøskred)Skog- og gressbrannEkstremvær – nedbør; regn, snø, urbanflom og vind;storm og orkanRadon2. Menneske- og virksomhetsbaserte farerUhell/ulykker med farlig godsForurensingOppbevaring og bruk av eksplosiv vareStorbrannUlykker med transportmidler (jernbane, fly, tankskip,fartøy til kai, større trafikkulykker, farlig gods)Fysisk ødeleggelse av kritisk infrastrukturSårbare objekter3. Andre hendelserEpidemierPandemierDyresykdommerVurderingEr vurdert i denne analysenEr vurdert i denne analysenEr vurdert i denne analysenEr vurdert i denne analysenEr vurdert i denne analysenVil bli vurdert på et seinere tidspunkt ikommunens overordnede ROS-analyse.Er vurdert i denne analysenEr vurdert i denne analysenVil bli vurdert på et seinere tidspunkt ikommunens overordnede ROS-analyseEr vurdert i denne analysen.Vil bli vurdert på et seinere tidspunkt ikommunens overordnede ROS-analyseVil bli vurdert på et seinere tidspunkt ikommunens overordnede ROS-analyse.Gjennom å følge teknisk forskrift stilles detkrav til tiltak som begrenser faren forstorbrann.Vil bli vurdert på et seinere tidspunkt ikommunens overordnede ROS-analyse.Vil bli vurdert på et seinere tidspunkt ikommunens overordnede ROS-analyse.Vil bli vurdert på et seinere tidspunkt ikommunens overordnede ROS-analyse.Vil bli vurdert på et seinere tidspunkt ikommunens overordnede ROS-analyse.Vil bli vurdert på et seinere tidspunkt ikommunens overordnede ROS-analyse.Vil bli vurdert på et seinere tidspunkt ikommunens overordnede ROS-analyse.Det er valgt en kvalitativ tilnærming uten tallfesting av sannsynlighet og konsekvenser.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 78
Planbeskrivelse16.2 KARAKTERISTIKK / STATUS / PROBLEMBESKRIVELSE16.2.1 RadonFredrikstad kommune ligger i et geologisk område med forhøyet radoninnhold igrunnen. Forskrift om tekniske krav til byggverk (byggteknisk forskrift) § 13-5,stillerkrav til radonforebyggende tiltak.16.2.2 Havnivåstigning, stormflo, flom og erosjon, skred, overvann ogklimatilpasningFredrikstad har gjennom deltakelsen i Framtidens byer forpliktet seg til å delta iarbeidet med å utvikle byområder med lavest mulig klimagassutslipp og godtbymiljø. Hovedmålet er å redusere de samlete klimagassutslippene samt utviklestrategier for å møte framtidige klimaendringer.Klimatilpasning er definert som ”Den evnen et system har til å tilpasse segklimaendringer – inklusive klimavariasjoner og ekstremer – for å begrensepotensielle skader, dra fordeler av mulighetene eller håndtere konsekvensene”. Atklimaendringer kommer til å skje betraktes som gitt.Fredrikstad kommune deltar i NORADAPT-prosjektet og fått beregnethavnivåstigning, maksimal 100-års stormflo, nedbør, temperatur og vind fram til2100. Tilpasningen i denne kommunedelplanen blir hvordan en skal kunnebegrense konsekvensene av hendelser, dvs. hvordan redusere sårbarheten mhtklimaendringer.Gjeldende kommuneplan, del 7 Samfunnssikkerhet og beredskap inneholderføringer for flomsikkert nivå 2,0m og også ras. Her henvises det til NVEsflomsonekart for Fredrikstad-Sarpsborg 2006.Havnivåstigningen i 2100 er beregnet til 0,87m (inkl. usikkerhet) og 100-års stormflotil 2,53m (inkl. usikkerhet). Det er tatt hensyn til landhevingen i perioden.Prognoser for nedbør viser en svak økning i årsnedbør, og det forventes øktnedbørintensitet. Endring av temperatur og vind anses ikke å ha betydning forarealplanleggingen i seg selv, men temperaturøkningen kommer til uttrykk gjennomhavnivåstigningen.Havnivå, flom og stormfloKlimaendringene vil få innvirkning på havnivå og stormflo i Fredrikstad.Det foregår internasjonalt en kontinuerlig utvikling av modeller for beregninger avfremtidig klimautvikling parallelt med internasjonale politiske diskusjoner omutslippsreduksjoner.I Norge er det bl.a. nedsatt et NOU utvalg som innen 1. november 2010 skal leggefram en utredning som skal omhandle samfunnets sårbarhet og behov for tilpasningtil konsekvensene av klimaendringene.Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB) innehar rollen somsekretariat for den nasjonale satsingen på klimatilpasning. Sekretariatet skal blantannet arbeide for å gjøre kunnskap om konsekvenser av klimaendringer kjent, og gioversikt over utfordringer knyttet til klimatilpasning. Direktoratet har under arbeid enveiledning om tilpasning.I 2008 ga DSB og Bjerknessenteret ut en rapport om framtidig havnivåstigning fornorske kystkommuner. Rapporten ble revidert i september 2009. Det er selvfølgeligKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 79
Planbeskrivelseknyttet usikkerhet til beregningene. Dette drøftes inngående i rapporten ogusikkerheten utrykkes også i de anbefalte tabeller.Fredrikstad kommune finner det riktig pr. dags dato å legge denne rapporten tilgrunn for de fremtidige hav/stormflo-nivåer. Samtidig må kommunen sikre enkontinuerlig ajourføring i henhold til de internasjonale og nasjonale beregninger somforeligger. Dette vil for eksempel bety at avklaring av hvilke havnivåverdier som ensaksbehandling av utbyggingsprosjekter skal forholde seg til vil måtte skje på dettidspunktet behandlingen finner sted.Følgende tabell legges til grunn for hav/stormflo-nivå i Fredrikstad frem til år 2100.Relativtår 20002050 2050 2050 2100 2100 2100KommuneLandheving(cm)Beregnethavstigningi cm(usikkerhet-8 /+14cm)100 årsstormflo(usikkerhet-8 /+14cm)Landheving(cm)Beregnethavstigningi cm(usikkerhet-20 /+35cm)100 årsstormflo(usikkerhet-20 /+35cm)Fredrikstad 19 12(4 – 26)172(164 – 186)38 52(32 – 87)217(197 – 252)Kommunens valg av tilnærming til fremtidig havnivå må både ta hensyn til denusikkerhet som beregningene viser, og det ansvar kommunen har i fhtsaksbehandling og mulige skader/ulykker som kan skyldes havnivå. Det anbefalesderfor at kommunen tar utgangspunkt i de høyeste havnivåverdiene (maksusikkerhet) og legger disse til grunn for hvilke arealsoner der det må utøvessærskilte risiko- og såbarhetsvurderinger fra sak til sak.Havnivåstigningen i 2100, som erberegnet til 0,87m, er isolert settbeskjeden. Den vil berøre noenlavtliggende kjellere ieksisterende bebyggelse.Utfordringene vil først og fremstvære knyttet til stormflo. 100-årsstormflo (2,53m inkl. usikkerhet)vil først og fremst berøreTrosvikstranda, Holmen ogVærste. Arealene er industri,bolig, næring og trafikkarealer.I det videre planarbeidet legges100-års stormflo til grunn.Figur 16 87 cm havnivåstigning i 2100Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 80
PlanbeskrivelseFigur 17 Flomsone og stormfloSkredNGI-rapport ”Program for økt sikkerhet mot leirskred” datert 10. oktober 2005,dekker ikke planområdet. Innenfor byområdet er det områder under marin grense,noe som gjør at det kan finnes kvikkleiresoner i grunnen. Det har ikke vært gjortytterligere kartlegging som en del av dette planarbeidet. I planbestemmelsene vil detimidlertid bli stilt krav om dokumentasjon av sikker byggegrunn for tiltak i alleområder under marin grense. (Jf ny pbl §4-3).I forbindelse med Framtidens byer har met.no forsøkt å finne en sammenhengmellom vær og kvikkleireras. Noen slik sammenheng er ikke dokumentert.Kvikkleireras skyldes terrenginngrep.GrunnvannGrunnvannsnivået vil kunne bli påvirket lokalt under store, tette flater. Dersominfiltrasjon av nedbør hindres, vil grunnvannsnivået kunne synke. Siltholdige massermed god kapillær ledningsevne vil likevel kunne opprettholde grunnvannsnivået. IFredrikstad er det hovedsakelig leire som har liten evne til å lede vann. Noen eldrebygninger (f eks domkirken og biblioteket) ligger på tømmerflåter. Dersomgrunnvannstanden synker, vil tømmerstokkene bli eksponert for luft, råtne, ogbygningene vil få setningsskader. Det finnes målestasjoner for grunnvannsnivået iGamlebyen, men i Fredrikstad sentrum har det vært midlertidige målinger iforbindelse med utbygginger. Disse kan tas i bruk om ønskelig. Det ligger dermeddelvis til rette for å etablere en grunnvannsovervåking for sentrum.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 81
PlanbeskrivelseNedbørDen eldste delen av sentrum ligger langs elva ved utløpet av flere bekker. Disse ergjennom tiden blitt lukket, og etter hvert som byen vokser utover, vilavrenningsforholdene til disse gamle vannveiene endre karakter og flomfaren økersom følge av mer tette flater.Økt nedbør på årsbasis som følge av klimaendringer blir trolig ikke noe stortproblem, men det forventes at intensiteten vil øke. Dette kan føre til problemer fordiledningsnettet er bygd ut under andre forhold, og nedbørfeltene er endret ved øktutbygging, steinsetting og asfaltering. En større del av arealene erugjennomtrengelig for vann, og avrenningsintensiteten øker. Dette kan føre tilskader nedstrøms. Sikre flomveier for ekstremnedbør er en utfordring fordi arealenei hovedsak er utbygd.Økt nedbørsintensitet sammen med havnivåstigning forventes å gi hyppigereflomsituasjoner i framtiden.Det pågår nå en mulighetsstudie for å se på muligheter og konsekvenser ved engjenåpning av Veumbekken i Holmegata. I dag går bekken i kulvert. I tillegg til at deter store utfordringer i området mht håndtering av overvann ved storenedbørsintensiteter, er kulverten i såpass dårlig forfatning at tiltak må gjennomføres.I dag er det redusert akseltrykk for kjøring i Holmegata. I plankartet legges det enhensynssone b) i traseen hvor en vurderer gjenåpning av Veumbekken.Kommuneplan 2007-2018 under kapitel 7, samfunnssikkerhet og beredskap, angirkote +2 som nedre grense for vannsikre installasjoner. Det praktiseres i dag enrestriktiv holdning til fradeling og regulering i flomutsatte områder. Sentrumsområdeter blant de mest utsatte, men dette er ikke omtalt i tidligere sentrumsplan.Kommunen har utarbeidet en overvannsrammeplan. Hovedprinsippene er:- Ved utbygging skal det gjennomføres tiltak slik at maksimal avrenning ikkeøker utover dagens avrenning.- Det skal vurderes flomveier for flomsituasjoner utover dimensjonerendeavrenningssituasjon.- Overvann skal håndteres lokalt.Dette legges tilgrunn for utforming av bestemmelser og retningslinjer.16.2.3 StøyI kommuneplan 2006-2017 er visjonen ”Fredrikstad er et attraktivt samfunn hvor deter godt å bo for alle….” Støy er en kilde til støyplager. Å begrense konsekvenseneav støy innebærer at vurderinger knyttet til støy kommer tidlig inn i planprosessene.Kommuneplanen 2007-2018 legger til grunn at all arealplanlegging og utbyggingskal legge til grunn Miljøverndepartementets retningslinje for behandling av støy iarealplanlegging (T-1442). For eksisterende forhold gjelderForurensningsforskriftens kapittel 5 ”Støy – kartlegging, handlingsplaner ogtiltaksgrenser for eksisterende virksomheter” datert 01.01.05.Hovedformålet med retningslinjen er å legge til rette for en langsiktigarealdisponering som forebygger støyproblemer samt ivareta stille og litestøypåvirkede natur- og friluftsområder.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 82
PlanbeskrivelseSkal en forebygge støyproblemer er det viktig at man så tidlig som mulig iplanleggingen vurderer tiltakets egnethet i fht støy..Retningslinjen (T-1442) anbefaler at kommunene skal utarbeide støysonekart og atkartene skal synliggjøres i kommuneplan. Fredrikstad kommune har pr i dag ikkeutarbeidet et støysonekart som kan legges til grunn for dette planarbeidet.Støyeksponering har betydning for folks helse. Å tilby uteområder, også innenforbyområdet, som kan bidra til avstressing er viktig for å skape et byområde som ergodt å bo og være i. Med økt fortetting i og rundt sentrum er det viktig å ivareta ogvidereutvikle slike kvaliteter. Retningslinjene anbefaler at det kartlegges ogdefineres ”stille områder”, av hensyn til helse og trivsel. Stille områder defineressom områder som etter kommunens vurdering er viktige for rekreasjon, natur- ogfriluftsinteresser og som er ønskelig å bevare som stille og lite støypåvirkete, ellerområder en har som mål å utvikle til stille områder.Forurensningsforskriften stiller krav om at kommunen innen 2013 skal ha utarbeidethandlingsplaner, hvor blant annet tiltak for å bevare stille områder skal omtales.Stille områder i Fredrikstad er ikke definert pr i dag. I sentrumsområder genereltrepresenterer parker og kirkegårder slike områder. Dette gjelder også i Fredrikstad.Av spesielt viktige områder bør Isegran, grønnstrukturen rundt Gamlebyen ogdammene på Nabbetorp trekkes fram. Disse omtales nærmere under temaetgrønnstruktur.16.2.4 ForurensningTiltak for å redusere luftforurensning på reguleringsplannivå er begrenset. For åredusere luftforurensning samt begrense konsekvensene av luftforurensning er detderfor viktig å gjøre vurderinger av områdets egnethet for utbygging i en tidligplanfase.Miljøverndepartmentets forslag til retningslinjer for behandling av luftkvalitet iarealplanlegging skal legges til grunn.Det kan være samspillseffekter mellom støy og luftforurensning som økerplagen/helserisikoen. Ved vurderinger av luftforurensning og støy bør man alltid sepå den totale påvirkningen.Bygg- og anleggsvirksomhet kan generere støv som medfører ulemper foranleggets naboskap. Retningslinjen gir føringer for begrensning av luftforurensningfra bygg- og anleggsvirksomhet for kommunenes arbeid medreguleringsbestemmelser og vilkår i rammetillatelser etter plan- og bygningsloven.Innenfor planområdet må man forvente forurenset grunn. Før bygge- oggravearbeider tar til skal det gjennomføres undersøkelser for å avdekke muligeforurensninger (forurensningsforskriften kap 2). Funn skal følges opp medtiltaksplaner slik at ytterligere forurensning unngås, og slik at forurensningene ikkespres eller er til skade for miljø og helse. Til hjelp for å vurdere hvilke områder somer forurenset, har kommunen utarbeidet et aktsomhetskart.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 83
Planbeskrivelse16.2.5 HøyspentStrømforsyningsnettet i Fredrikstad består av regionalt høyspentnett som eies avHafslund og lokalt distribusjonsnett som eies av Fredrikstad Energi og FortumDistribusjon. Det regionale nettet er i spenningsnivået 45-132 kV mens det lokaledistribusjonsnettet er i størrelse 5-20 kV. Jf ny pbl § 11-7 nr. 2 skaloverføringsledninger for kraft med spenning over 22 kV merkes av i plankartet.16.2.6 Tipplass for snøI dag benyttes Glomma, ved Tollboden, som tipplass for snø. Dette kan videreføres.Det er derfor viktig å sikre tilgjengelighet til kaikanten for tunge kjøretøy.16.2.7 TransportsystemetTransportsystemet i Fredrikstad, og da spesielt vegtransporten, er svært sårbart.Gjennom arbeidet med Fredrikstadpakken og Konseptvalgutredning fortransportsystemet i Nedre Glommaregionen, har Bystyret vedtatt en tiltakspakke. Ihht planprogram for dette planarbeidet skal KVU’en legges til grunn.16.3 MÅLBESKRIVELSEMålet med klimatilpasning er å bidra til et mer robust bysamfunn hvorkonsekvenser av klimaendringer søkes minimert.Det er et mål å forebygge helseeffekter av støy gjennom godarealplanlegging og vurdering i tidlig planfase.Det er en intensjon om å ivareta dagens parker og grøntområder medfunksjon som stille områder.Det er et mål å forebygge helseeffekter av luftforurensning og forurensetgrunn gjennom god arealplanlegging og vurdering i tidlig planfase.16.4 TILTAK NEDFELT I PLANENTiltak som vises i plankartet- Hensynssone b) i Holmegata.- Områder som er utsatt for flom er vist som hensynssone a). Dette gjelderområder under kote +2,5 m.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 84
PlanbeskrivelseBestemmelserKrav mht: radonsikring, kotehøyde +2,5 for vannsikre installasjoner, dokumentasjonav sikker byggegrunn, håndtering av overvann, støy og luftforurensning oggrunnforurensning.RetningslinjerDet knyttes retningslinjer til temaene overvann og støy. Mht støy viserretningslinjene en intensjon om å ivareta dagens parker og grøntområder medfunksjon som stille områder.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 85
PlanbeskrivelseV: ANDRE TEMA17 OVERFØRINGSANLEGG <strong>FOR</strong> ELEKTRISK ENERGI,TELEKOMMUNIKASJON OG FJERNVARME17.1 KARAKTERISTIKK / STATUS / PROBLEMBESKRIVELSEStrømforsyningsnettet i Fredrikstad består av regionalt høyspentnett som eies avHafslund og lokalt distribusjonsnett som eies av Fredrikstad Energi og FortumDistribusjon. Det regionale nettet er i spenningsnivået 45-132 kV mens det lokaledistribusjonsnettet er i størrelse 5-20 kV. Innenfor planområdet er det ingenkraftlinjer med spenningsnivå over 45 kV.Det finnes i dag omfattende nett for formidling av tele- og datatjenester i form avkabler i hovedsak langs vei og gatenettet i kommunen. Traseene er en del av dentekniske infrastrukturen, men fremkommer ikke som eget formål i plankartet.Fredrikstad Fjernvarme AS har fått konsesjon for å bygge et fjernvarmenett isentrale deler av Fredrikstad. Se kart.Gjeldende planer går ut på å bygge ut levering av 40-50 GWh. Det er vedtatttilknytningsplikt i konsesjonsområdet for alle nye bygg og hovedombygginger.17.2 MÅLBESKRIVELSEMålene er sammenfallende med mål i kommuneplanens arealdel. Det legges til rette for fjernvarme i de sentrale deler av kommunen. Tilby fjernvarme til alle nye bygg og eksisterende bygg med vannbåren varmei konsesjonsområdet.17.3 TILTAK NEDFELT I PLANENTiltak som vises i plankartetIngenBestemmelserDet knyttes bestemmelser til fjernvarmeKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 86
Planbeskrivelse18 RENOVASJON18.1 KARAKTERISTIKK / STATUS / PROBLEMBESKRIVELSEDet foreligger et forslag til renovasjonsforskrift for Fredrikstad kommune. Det tassikte på at forskriften skal politisk behandles høsten 2010. Formålet med forskriftener:Å sikre miljømessig, samfunnsøkonomisk og helsemessig tilfredsstillendeoppsamling, innsamling, transport, gjenvinning og sluttbehandling av althusholdningsavfall.Å bidra til å realisere de forpliktelser kommunen er pålagt ved lov og de mål,om avfallsreduserende tiltak og håndtering av avfall, som kommunen harvedtatt.Det er i dag en utfordring å få etablert moderne oppsamlings- oginnsamlingssystemer for husholdningsavfall, som undergrunnssystemer ogavfallssug. Utfordringene er at disse løsningene medfører merkostnader forutbygger. Renovasjonsmyndigheten har pr i dag ikke verktøy som gjør at man kanstille krav til teknisk løsning.18.2 MÅLBESKRIVELSESikre miljømessig, samfunnsmessig og helsemessig tilfredsstillende renovasjon.18.3 TILTAK NEDFELT I PLANENTiltak som vises i plankartetIngen.BestemmelserDet knyttes bestemmelser til renovasjonsløsning, og til utarbeidelse avrenovasjonsteknisk plan.RetningslinjerDet knytter retningslinjer til renovasjonsløsning i transformasjonsområdene.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 87
PlanbeskrivelseVI: KONSEKVENSVURDERINGI hht plan og bygningsloven skal det redegjøres for hvordan planen ivaretarnasjonale mål og retningslinjer, og overordnede planer for arealbruk. Videre skal detredegjøres for miljø- og samfunnsmessige konsekvenser knyttet til endringer iplanen i fht tidligere planer.11.1 PLANEN SETT I <strong>FOR</strong>HOLD TIL NASJONALE MÅL OGRETNINGSLINJER, OG OVERORDNEDE PLANER <strong>FOR</strong> AREALBRUK11.1.1 Framtidens byerFramtidens byer er et samarbeidsprogram mellom staten og kommuner for å utviklebyområder med lavest mulig klimagassutslipp og godt bymiljø. Hovedintensjonenmed kommunedelplan for Fredrikstad byområde er å styrke byområdet, bådekvalitetsmessig og som tyngdepunkt i kommunen og regionen. Et attraktivt oglevedyktig byområde er i seg selv miljøvennlig i og med at det redusererbyspredning.Med betydelig økt fortetting er det vesentlig også å få til en redusert bruk av bil. Hvisikke vil man få svært vanskelige trafikk- og miljøforhold i sentrum. Med økt fortettingvil man imidlertid legge til rette for kortere reiser og derigjennom et økt potensial forbruk av sykkel, ferge, buss og gange.11.1.2 EnergibrukPlanen legger til grunn at bygg innenfor konsesjonsområde for fjernvarme skaltilknyttes fjernvarmeanlegg. Planen stiller ikke strengere krav en hva teknisk forskriftåpner for. I retningslinjene signaliseres imidlertid et ønske om at man for størreområder for framtidig bebyggelse og anlegg går lenger enn kravet til teknisk forskrift,men da i samråd med utbyggerne. Det stilles krav om utarbeidelse av miljøprogrammed vekt på blant annet energiøkonomisering.Planen legger til grunn en styrkning av byområdet, dette i tråd med overordnedeføringer knyttet til redusert transportarbeid og redusert klimagassutslipp.11.1.3 Beredskap og samfunnssikkerhetDet er gjennomført en risiko og sårbarhetsvurdering. Denne drøfter temaeneovervann, havnivåstigning, stormflo, flom og erosjon, skred, ekstremvær, radon,støy-og luftforurensning, høyspent, tipplass for snø og transportsystemet.I planen har man valgt å legge til grunn en flomkote på +2,5m, hvilket tilsvarer 100-års stormflo. Dette er vist som en hensynssone i kartet,( H320_1). +2,5 m er enøkning på +0,5 m i fht tidligere planer. Dette betyr at bygninger under kote +2,5 måvære vannsikre installasjoner eller kunne tåle oversvømmelse. Endringen på 0,5 mKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 88
Planbeskrivelsemedfører ikke store endringer. Det er først og fremst områdene på Holmen,Trosvikstranda og FMV som blir berørt. (Se kartskisse under kapittel om risiko ogsårbarhet).Deler av planområdet ligger under marin grense. Det er ikke foretatt registreringereller kartlegginger av grunnforhold i dette planarbeidet. I bestemmelsene stilles kravtil dokumentasjon av sikker byggegrunn.Når det gjelder skred, viser ikke dagens kunnskap noen sammenheng mellom værog kvikkleireras.Planbestemmelsene påpeker at det skal gjennomføres radonsikringstiltak i hht TEK(2010).Det forventes økt nedbørsintensitet, hvilket vil gi utfordringer mhtovervannshåndtering innenfor byområdet, da en stor del av arealene erugjennomtrengelig for vann. Det pågår et planarbeid hvor gjenåpning avVeumbekken vurderes. Det er lagt inn en hensynssone infrastruktur i dette området,for å sikre mulig gjennomføring av et slik tiltak. Dette innebærer at det ikke tillatesarbeid og tiltak innenfor hensynssonen, som kan være til hinder eller medfører øktekostnader for en evt. fremtidig åpning av Veumbekken.Det stilles krav til at det skal redegjøres for håndtering av overvann påreguleringsplannivå, og at prinsippene i kommunens overvannsrammeplan da skallegges til grunn.Når det gjelder støy og luftforurensning legges det til grunn at de til enhver tidgjeldende statlige regler og retningslinjer skal følges. Med økt fortetting og fokus påfolkehelse og levekår har man i planen valgt å fastsette bestemmelser som sikrergode leke-, ute- og oppholdsareal, utearealer hvor også støykravene ivaretas.Fortetting vil også kunne medføre konfliktsituasjoner mht bolig og støyendesentrumsfunksjoner. Bestemmelsene fra sentrumsplan 1999- 2010, som begrensermulighet for en kombinasjon av støyende virksomhet og boligformål i samme bygg,videreføres.Fredrikstad kommune har pr i dag ikke utarbeidet støysonekart. Det er likeveldefinert som en intensjon å ivareta dagens parker og grøntområder med funksjonsom stille områder.Det er i dette planarbeidet ikke gjort vurderinger knyttet til forurensning i grunn.Dette skal ivaretas på reguleringsplan- og detaljplannivå.11.1.4 Estetikk og kvalitet i byggeområdeneBygningsvern, byforming og estetikk drøftes som et eget fokusområde i planen. Dethar vært viet stor oppmerksomhet i planarbeidet, og da spesielt knyttet tilbyggehøyder.Viktige kvaliteter å ivareta, er det som kjennetegner landskapsrommet byen ligger i.Et landskapsrom som dannes av høydedragene og elva. Gjennom sikring avsiktlinjer og byggehøyder som underordnes og tilpasses landskapselementerivaretas disse kvalitetene.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 89
PlanbeskrivelseDet de fleste umiddelbart knytter til Fredrikstad er Gamlebyen, elva og FMV. Vernog bruk av Gamlebyen ivaretas gjennom båndlegging med hjemmel ikulturminneloven og båndlegging med hjemmel i Pbl. På FMV-området er detknyttet hensynssoner til sveisehallene og dokken, Fredrikstad stadion med krana ogadministrasjonsbygget tegnet av Arnstein Arneberg.Også stor betydning for byens identitet er øvrige monumentalbygg og kulturminner.Disse ivaretas også i planen gjennom båndlegging etter plan og bygningsloven elleretter kulturminneloven, angitt med hensynssone d)båndlegging. Annen verneverdigbebyggelse og bygningsmiljøer vises på plankartet med hensynssone c)bevaring.Det er også knyttet bestemmelser til byggehøyder i tilstøtende kvartaler til noen avbyens viktigste monumenter.Bylandskapsanalysen er lagt til grunn for planen.Fylkesplanens retningslinjer til universell utforming er ivaretatt.11.1.5 Vern av arealressursenePlanen har fokus på å sikre sammenhengende grønnstrukturer både av hensyn tilbiologisk mangfold, muligheter for rekreasjon og fysisk aktivitet og sombyformingselement.Områder som i bylandskapsanalysen er definert med en sårbarhetsgrad mht natur,landskap, rekreasjon og kulturminner, er forsøkt ivaretatt i planen.Hovedtyngden av fortettingspotensialet innenfor planområdet ligger på FMVområdet.Det vil legges vekt på å etablere en større sammenhengendegrønnstruktur i området, og det er etablert en hensynssone langs hele elvefrontenfor å ivareta visuell og fysisk tilgjengelighet til elva.Et annet større fortettings- og byfornyingsareal innenfor planområdet erSykehusområdet. I dette området vil kvartalstrukturen gjenopprettes og eksisterendegrøntareal i området (Sjømannsparken og Jernbaneparken) vil knyttes sammen til etstørre park- og rekreasjonsområde.11.1.6 Samordnet areal og transportplanlegging, utbyggingsmønster ogeffektiv arealutnyttelseKommunedelplanen legger til grunn at en stor del av framtidig arealbehov mht boligog næring skal dekkes innenfor byområdet. Dette er i tråd med fylkesplan Østfoldmot 2050, som har transporteffektivitet som en førende arealstrategi.Det er utarbeidet en funksjonsanalyse som blant annet drøfter framtidig arealbehov ilys av framtidig befolkningsvekst. Analysen hevder at de fleste arbeidsplasserforventes å komme innenfor kategorien bynæringer. I planen tas det derfor høydefor at 2/3 av arbeidsplassene kan etableres i byområdet. Når det gjelder handel tarplanen høyde for at sentrum kan ta mesteparten av handelsveksten. På bakgrunnKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 90
Planbeskrivelseav dette er det definert et stort sentrumsområde. Planen har som et hovedgrep åutvikle et kompakt handelssentrum med akseptable gangavstander. For å unngåuønsket spredning av handelsfunksjonene er det definert bestemmelser med blantannet krav til dokumentasjon om i hvilken grad tiltak bidrar til å styrke sentrum.Kommunedelplan legger til grunn en arealpolitikk med økt fortetting. Økt fortettingmedfører utfordringer mht økt press på arealer for lek og rekreasjon, støy,forurensning, trafikksikkerhet og ivaretakelse av byens særpreg, kulturhistoriskeelementer og landskapsrom. Dette er belyst i planen.Et av hovedgrepene i planen er å tilrettelegge for en utvikling med dobbeltsporetjernbane og ny jernbanestasjon på Grønli. Dette i tråd med statens planer,fylkesplan og tidligere kommuneplan. I planen sikres områdene ved bruk avhensynssone infrastruktur.I hht planprogrammet legges Fredrikstad kommunes høringsuttalelse tilKonseptvalgutredningen for transportsystemet i Nedre Glommaregionen (KVU) tilgrunn. KVU’en representerer en betydelig satsning på og prioritering av sykkel- ogkollektivfremmende tiltak, i tillegg til nødvendig kapasitetsforbedrende tiltak. Ikommunedelplanen er hovedsykkelnettet lagt inn i plankartet.I tråd med KVU’en legges en indre sentrumsring til grunn, hvilket vil muliggjøre enmer fleksibel bruk av bygatenettet mht gående, syklende og kollektivtrafikk. Dette eret viktig grep både mht å legge til rette for et mer tilgjengelig og trivelig byområde.På strekningen Grønli – St.croix er det hensiktsmessig å benytte arealene tileksisterende jernbanespor ved en utvidelse til 4 felt. Planen tar imidlertid ogsåhøyde for en situasjon hvor en avklaring rundt framtidig jernbane lar vente på seg.Indre sentrumsring må da etableres inn mot Apenesfjellet.Planen har fokus på å styrke elverommet som en integrert del av sentrum. Å leggetil rette for utvikling av sentrumsfunksjoner på begge sider av elva vil bidra til dette.Økt aktivitet langs elva vil også kunne bidra til å styrke elva som transportåre. Iplanen ses fergetransporten som en del av hovedsykkelnettet og som en viktigidentitetsbærer.Planen innebærer en endring i parkeringskravet ved nybygg og ombygging.Endringene innebærer et lavere parkeringskrav i fht kommunens tidligere vedtektersamt innføring av frikjøpsordning for boliger. Hovedmålet med endringene er å bidratil økt bruk av sentrum, økt mangfold og initiere redusert bruk av bil. Lavere krav ogfrikjøp har til hensikt å på en enklere måte muliggjøre økt fortetting,funksjonsendring fra næring til bolig og funksjonsendring fra kontor til restaurant, ogderigjennom økt aktivitet. Lavere krav og frikjøp bygger også oppunder økt bruk aveksisterende offentlig parkeringsanlegg. Lavere parkeringskrav kan medførereduserte kostnader og muligheter for et mer variert boligtilbud i sentrum, ogderigjennom økt mangfold. Negative konsekvenser kan være økt parkering i gatene.11.1.7 Kystsone og vassdragsnære områderElva har stor fokus i planarbeidet, både som byrom, transportåre og bindeleddmellom tyngdepunktene i byomformingsstrategien. Elva er selve grunnlaget forKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 91
Planbeskrivelsebydannelsen, og derfor av svært viktig betydning for byens karakter og identitet. Iplankartet er det lagt en hensynssone langs elva, for å sikre at man i videreplanlegging ivaretar fysisk og visuell kontakt med elva.Fredrikstad er en sjørelatert by. Å opprettholde tilgjengelighet framkommelighet påelva er viktig for å videreutvikles som sjørelatert by. Farled og småbåtled er derfordefinert i plankartet.I forslag til kystsoneplan for Fredrikstad er det pekt på behovet for å utviklesmåbåthavntilbudet i elvene, for derigjennom dempe presset på sjøarealene. Ikommunedelplan for Fredrikstad byområde er det derfor avsatt betydelig areal tilsmåbåthavn, med da i hovedsak i tilknytning til eksisterende havner. Området påFloa er tenkt styrket som et småbåthavnområde. Det stilles krav om reguleringsplanfor denne type tiltak.Det er ikke i denne planen redegjort for behov og konsekvenser knyttet til evt.utfylling i sjø eller mudring ved utvidelse av eksisterende båthavn eller etablering avny småbåthavn. Det må avklares som en del av reguleringsarbeidet.Økt småbåthavnkapasitet innenfor byområdet vil generere trafikk både på vegnettetog på sjøen. Det skal sikres arealer til parkering både for bil og sykkel.Økt småbåthavnkapasitet vil generere behov for båtopplag. Planen viser derforsmåbåthavnarealer også på land.I planen foreligger forslag til lokalisering av gjestehavn. Å utvikle gjestehavn er i trådmed fylkesplanen.11.1.8 FolkehelseFolkehelse og levekår er et eget fokusområde i planen. Gjennom planarbeidet harbyens sosiale dimensjon fått forholdsvis stort fokus. Å styrke sentrum som sosialarena, og legge til rette for økt aktivitet er definert som mål. Gjennom etablering avmøteplasser (plasser og torg, kulturarenaer, grønnstruktur) og gjennom et mermangfoldig boligtilbud, legges det til rette for økt mangfold og også økt integrering. Ålegge til rette for fysisk aktivitet er definert som et overordnet byutviklingsgrep. Iplanen ivaretas folkehelse og levekår gjennom blant annet:- Sammenhengende grønnstruktur- Fokus på elverom og tilgjengelighet til og langs elva- Å legge til rette for mangfold- Å legge til rette for formelle og utformelle møteplasser (plasser og torg)- Krav til uteoppholdsareal- Å sikre et tjenelig transportsystem, med fokus på blant annet gående ogsyklende- Krav til universell utforming- Krav til å følge gjeldende statlige regler og retningslinjer mht støy,forurensning og vannkvalitet.Det avsettes ikke konkrete arealer til offentlig og privat tjenestetilbud. Planen girimidlertid rom for at dette kan lokaliseres innenfor byområdet.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 92
Planbeskrivelse11.1.9 Barn og ungeOppvekst i byen er definert som eget fokusområde.At barn og unges interesser skal i varetas er en del av formålsparagrafen til Plan ogbygningsloven. I hht rikspolitiske retningslinjer til barn og unge i planlegging og i hhtplanprogrammet til planen skal hensynet til barn og unge vektlegges spesielt.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde innebærer en arealpolitikk med øktfortetting, hvilket blant annet skaper økt press på arealer for lek og rekreasjon. For åivareta barn og unge foreslår rådmannen retningslinjer som stiller skjerpede krav tillekearealer. Kravene gjelder arealer utenfor området satt av til sentrumsformål.Planens fokus på styrking av grønnstruktur, økt tilrettelegging av sentrum som sosialarena og bedre tilrettelegging mht gående og syklende er viktige mht barn og unge.I planen stilles det krav til at offentlige friområder og lekearealer ikke kanomdisponeres til annet bruk.I planarbeidet har det vært samtaler med ungdomsråd samt at det er avholdt entodagers samling med ungdom og politikere. En del av ideene fra denne samlingeninngår i planen.11.1.10 Sosial infrastrukturKommunedelplanen legger til grunn fortetting i byområdet. Økt fortetting vil medførebehov for økt kapasitet mht barnehage, barne- og ungdomsskole ogomsorgsboliger. Det avsettes ikke konkrete arealer til denne type formål i planen.Det avsettes betydelige arealer med formålet ”Framtidig bebyggelse og anlegg”,som også kan romme formål som ”offentlig og privat tjenesteyting”.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 93
Planbeskrivelse11.2 KONSEKVENSVURERING AV ENDRINGEROmrådeBebyggelse oganleggGrønliTrosvikstrandaKråkerøy(Beddingen,Området vedgangbroa,Verkstedveien)Området mellombiblioteket ogeksisterendeKråkerøybroEksisterendeformålUspesifisertbyggeformålNæring, Bolig,Forretning,Sykehjem,FriområdeBolig,Bolig, blandetformål,trafikkformålBolig, forretning,kontorNæring, boligNytt formålSentrumsformålKonsekvenserSamfunn:Planen skal ta høyde for en framtidigbefolkningsvekst. Med et større områdedefinert som sentrumsformål, tas dethøyde for en utvidelse av sentrum ogsentrumsfunksjoner. Å stille krav tilutadrettede fasader og funksjoner erviktig mht å legge til rette forattraktivitet og aktivitet. Å stille krav tilhøyde i 1. etasje innebærer enfleksibilitet mht framtidigfunksjonsendring.Å legge til rette for byfunksjoner påbegge sider av elva er viktig mht åstyrke elva som byrom. En utvidelse avsentrumsformål til også å gjeldeKråkerøysiden muliggjør dette.Et av grepene ibyomformingsstrategien er et framtidigkollektivknutepunkt på Grønli, og dasom en integrert del av bysentrum.Skal dette være mulig må det legges tilrette for å etablere byfunksjoner rundtknutepunktet. Fortetting rundtknutepunktet er hensiktsmessig ut fraet transportreduserende perspektiv. Forå sikre attraktivitet og aktivitet ønskesen bybebyggelse med utadrettedefasader og funksjoner.Med ny kjørebro til Kråkerøy, og enindre sentrumsring, vil sentrum kunnestrekke seg ut til Trosvikstranda. Det erviktig å sikre utadrettet fasade ogfunksjon på 1. etasjenivå også for detteområdet, slik at området ikke opplevessom privatisert.Området avgrensetav G.A. StouslandsI reg.plan erområdet avsatt tilFramtidigbebyggelse ogMiljø:En kan ikke se noen negativekonsekvenser mht miljø, ved å legge tilrette for et større område tilsentrumsformål.Store deler av området er i tidligereplaner avsatt til boligformål. FramtidigKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 94
Planbeskrivelsevei,Bjølstadforbindelsenog område medStudentboliger iBjølstadveienOmråde avgrensetav ny fv 108, G.A.Stouslands vei,Bjølstadforbindelsenog K.G. MeldahlsveiTidligere arealer tilKråkeby barnehageGnr/Brn: 422/459bolig, næring,gang/sykkelvegBolig, grøntareal,midlertidigtrafikkområdeanleggFramtidigbebyggelse oganleggfunksjonsinnhold vil trolig bli gjenstandfor ny vurdering. Planen åpner fordette.Å ha rom for funksjonsinnhold på detteområde, som er med på å styrkesatsningen knyttet til helse ogkunnskap anses som vesentlig og i trådmed kommunes overordnede mål.Naboområdet i vest reguleres nå tilhelsehus.Planen tar høyde for pågåenderegulering.Formålet med reguleringen er i trådmed kommunens overordnede mål.Konsekvenser for miljø og samfunnutredes i reguleringsplanen.Næring (kontor) Bolig Samfunn:Intensjonen er å disponere området tilstudentboliger. Det er stort behov forstudentboliger i Fredrikstad. Og enomdisponering vil være i tråd medmålsetting om å styrke Fredrikstad somstudentby. En omdisponering er ogsåhensiktsmessig da det er tilsvarendefunksjonsinnhold på nabotomt.Bygningen på området har tidligerevært benyttet til barnehage. Det vilogså i framtiden være behov forbarnehageplasser innenforsentrumsområde. Beliggenheten nærBjølstadforbindelsen samt adkomst– ogframtidige parkeringsforhold gjør atområdet ikke anses somhensiktsmessig til barnehageformål.Bruket – Gressvik(Området vist somH810_16 iplankartet)Forretning/kontor/industriBoligMiljø:Å legge til rette for studentboliger igangavstand til høgskolen ogsentrumskjernen er svært gunstig mhttransport.Samfunn:En framtidig boligutvikling i detteområdet, nært inntil eksisterendefergeleie, vil være med på å styrke elvasom transportåre, og skape øktvariasjon langs elvebredden. Tiltaketer i tråd med Lokalsamfunnetstiltaksplan.Miljø:Grønnstrukturen i området skal ivaretasi reg.planarbeidet. Videre skal detsikres turvegmuligheter gjennomområdet.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 95
PlanbeskrivelseSykehuset(A01 i plankartet)OffentligbebyggelseKombinertbebyggelse oganlegg(Intensjoneneer hovedsakbolig, men mednoe kontor,offentlig ogprivattjenestetilbudog annennærservice tilområdet).Samfunn:Sykehuset skal flytte fra området i2015. Det er viktig for Fredrikstad ålegge til rette for en transformasjon avområdet, for å legge til rette for øktaktivitet.Framtidig formål vil generere øktaktivitet i sentrum.Miljø:Fortetting er transportmessig sværtgunstig, og i tråd med statlige ogregionale føringer.Det gis føringer om at kvartalstrukturenskal gjenopprettes og atgrønnstrukturen skal ivaretas ogstyrkes. Dette for å styrke områdetskvaliteter.Området er, med dagenssykehusfunksjon, utsatt for trafikk. Enomdisponering vil også genereretrafikk. I det videre planarbeidet måtrafikkforholdene belyses, ogavbøtende tiltak vurderesBadehustomtaØst forBadehusveien ogsør for Sverresgate(ved St.croix)Mosseveien 3-5(A06)Framtidigboligformål ikommuneplan2007-2018.NæringBoligKombinertbebyggelse oganlegg(bolig/næring)En utvikling av området skal tilpasses ifht omgivelsene.Området er tidligere regulert somfriområde, i samsvar med sentrumsplan1999-2010. I gjeldende kommuneplaner området definert som framtidigboligformål. Tiltaket medfører dermedingen endring fra sist vedtatt plan.Samfunn:Området vil ved en transformasjonkunne oppnå en forskjønning.Å legge til rette for bolig nært inntilsentrum er hensiktsmessig.Området grenser inn til industri ogframtidig småbåthavn/gjestehavn.Dette må det tas høyde for i videreplanlegging.Tiltaket bidrar til en aktivisering avelverommet. Tilgjengelighet til og langsvannet skal sikres i videre planlegging.Miljø:Tiltaket bidrar til arealfortetting, hvilketer positivt.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 96
PlanbeskrivelseTiltaket ligger inntil det overordnedevegnettet, det overordnede hovednettfor sykkel samt at det har godkollektivdekning.Mosseveien 16-20(A05)NæringKombinertbebyggelse oganlegg(bolig/næring)Området ligger på gammel fylling.Håndtering av evt forurensning i grunnmå avdekkes i videre planlegging.Samfunn:Tiltaket vil bidra til økt fortetting ogmuliggjøre en forskjønning langs en avhovedinnfartene til sentrum. Dette erpositivt.Seut bryggeGamle FredrikstadstadionSamferdselsanleggog tekniskinfrastrukturNåværendebyggeområdeUspesifisertbyggeområdeKombinertbebyggelse oganleggOmrådet eravsatt tilkombinertframtidigbebyggelse oganlegg.Miljø:Tiltaket ligger nært inntil en trafikkertveg. I videre detaljplanlegging må detredegjøres for hvordan støykrav ogkrav til uterom skal innfris.Formålsendinger gir rom for realiseringav innhold i reguleringsplanforslag somhar vært på høring. Konsekvenser formiljø og samfunn er redegjort for i fbmhøringsforslaget.Funksjonsinnhold i henhold tilreguleringsplan for Gamle Fredrikstadstadion, vedtatt 06.05.2010.Konsekvenser og avbøtende tiltak ervurdert i reguleringsplanarbeidet.Hele byområdetHovednett forsykkelSamfunn:Ut Det er et overordnet mål ut fra ethelseperspektiv å legge til rette for øktaktivitet. Å sikre at det legges til rettefor sykling er i så måte viktig.Å legge til rette for økt sykling vil ogsåkunne ha en positiv innvirkning på dentotale transportkapasiteten i byområdet– hvilket er nødvendig for blant annet åsikre næringslivet gode nokkonkurransevilkår.Miljø:Fredrikstad har i dag svært høybilandel, og utfordringer mhtluftforurensning og støy. Å legge tilrette for sykling vil ha god effekt mhtmiljø.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 97
PlanbeskrivelseGnr/Bnr: 210/10FloaVist som H410_74 iplankartetArealer syd forBjølstadtunnelenIN01GrønnstrukturGudebergN01 og N02Endelig utforming av sykkehovednettetvil være gjenstand for regulering.Lokale negative konsekvenser måsøkes minimert gjennom videreplanarbeid.Friområde Parkering Tiltaket vil generere biltrafikk, som vilkunne ha negativ konsekvens mhtsykkeltrafikk i området.Området erregulert tilbensinstasjon ogoffentligtrafikkområdeUspesifisertbyggeområde,friområde ogannengrønnstruktur,Offentlig formålOmrådet eravsatt tilframtidigkombinertformålparkering ogveiarealer.Bestemmelseneåpner for at deti tillegg ogsåkan legges tilrette for næringFramtidigbebyggelse oganlegg,Eksisterendeoffentlig formål,eksisterende ogframtidiggrønnstrukturHensynssonebevaring avnaturmiljøOmrådet er i bylandskapsanalysendefinert som middels sårbart mhtlandskap og rekreasjon. Tiltaket vil hanegativ innvirkning på disse forholdene.Som et ledd i en parkeringsstrategimed offentlig tilgjengeligeparkeringsplasser i en ring rundtsentrum, og nært inntil det overordnedevegsystemet, avsettes disse arealenetil kombinert parkering og veiareal.Tiltaket vil kunne bidra til å reduserepersonbiltransporten i sentrum.Samfunn:Området sikres til framtidig viktigbyutviklingsformål, i tråd med tidligerekommuneplaner.Deler av området avsettes tilgrønnstruktur, først og fremst avhensyn til biologisk mangfold.Området er i dag også et flottnærturområde. En styrking avgrønnstrukturen vil bidra til en bedretilrettelegging mht fysisk aktivitet.Dette er også hensiktsmessig sett i lysav Aktivitetsbyen Gamle Fredrikstad,hvor man har en intensjon om å utvikleområdene rundt Gamlebyen somaktivitetsby.Fysisk og visuell tilgjengelighet tilområdene skal sikres i framtidigereguleringsplaner.Miljø:Gudebergjordene er i dag godejordbruksarealer. De kan førsttransformeres til viktigebyutviklingsformål, når etKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 98
Planbeskrivelsehensiktsmessig innhold er avklart.Fram til da skal området benyttes tiljordbruksformål. Dette er sikretgjennom bestemmelser i planen, jfr.jordlovens §§ 9 og 12.Sammenhengendeturvei fra nyKråkerøybro -GressvikDammene er viktige mht biologiskmangfold. Planen innebærer at detavsettes et større grøntområde rundtdammene. Dette for å i større gradkunne sikre det biologiske mangfoldet.Ulike formål Turvei Samfunn:Å sikre sammenhengendeturveimuligheter er viktig for å legge tilrette for økt aktivitet.Bruk og vern avsjø og vassdrag,med tilhørendestrandsoneFarledFarled/SmåbåtledMiljø:På deler av strekningen må planleggingog utarbeidelse av turvei skje som endel av øvrig planlegging og utbygging.Endelig lokalisering må derfor avklaresi reguleringsplanene. Lokalekonsekvenser mht landskap og naturmå drøftes og søkes minimert i detvidere planarbeidet.Samfunn:Gjennom å formålsfeste farled ogsmåbåtled ivaretas tilgjengelighet påelva. Dette er viktig mht å ivaretaintensjonen om at Fredrikstad skalvære en sjørelatert by, med betydeligsmåbåttrafikk.SB 111,SB 401,SB 402B,SB 104Miljø:Har ingen miljømessig konsekvenser.Vann Småbåthavn Tiltaket innebærer mulighet for enutvidelse av eksisterende småbåthavn.Det er krav til regulering, som skalavdekke evt. konsekvenser og behovfor avbøtende tiltak.Økt havnekapasitet vil generere økttrafikk. Område SB 111 ligger inntil detoverordnede vegnettet en trafikkøkningvil ha marginale konsekvenser.SB 401 og 402B vil innebære økttrafikk på samleveier på Gressvik, somogså har funksjon som boliggater. Evtavbøtende tiltak må drøftes iKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 99
Planbeskrivelsereguleringsplanarbeidet.SB 104 vil generere noe økt trafikk isamle- og boliggatene på Prestelandet.SB 113 Vann Småbåthavn/GjestehavnOmrådet er stort. Gjennomreguleringsplan skal endeligavgrensning og utforming avsmåbåthavn avklares.Evt. negativekonsekvenser og avbøtende tiltak skalutredes i den sammenheng.SB 506JernbanebryggaBoligFerdsel, fiske,natur ogfriluftsområderSmåbåthavn Området er begrenset i omfang. Det eren brygge i området i dag. Detforventes ikke at tiltaket har noennevneverdige negative konsekvenser.Det er krav til regulering.HensynssoneH320_1: Flomfare Omtalt tidligereH400_2H410_3H410_4H430_20HensynssoneinfrastrukturIvaretar mulighet for framtidiginfrastrukturløsning. For samfunnet erdet viktig å ivareta samfunnetshelhetsinteresser.H500_5H500_H550_6 GaloppenH570_27-29Norske Liv-gården,H570_30-32NygaardsplassenH570_56Lagerbygning på”Bruket” på GressvikHensynssonemed særlighensyn tilfriluftsliv,grønnstruktur,landskap ellerbevaring.Hensynssonebevaring avbygningsmiljøHensynssonebevaring avbygningsmiljøVil kunne ha negativ konsekvens forden enkelte grunneier, i og med at detbegrenser mulighet for utvikling før deter tatt endelig stilling til framtidiginfrastrukturløsning.Sikrer at det i videre planlegging skalredegjøres for hvordan fysisk og visuelltilgjenglighet til elva ivaretas. Dette erviktig for å ivaretasamfunnsinteressene knyttet til å styrkeelva som et felles byrom.Sikre en mest mulig skånsom ogarkitektonisk kvalitet i gjennomføring avtiltaket. Dette for å redusere negativelandskapsmessige konsekvenser avtiltaket.Det settes en hensynssone kulturmiljøpå bygget, hvilket begrensermuligheten for fasadeendring.Hensikten er å ta vare på godeeksempler på nyere arkitektur som eren del av Fredrikstads historie ogidentitet.Planen gir rom for at vernehensyninnenfor området kan vike, ved enhelhetlig utvikling av områdetBygget kan ikke rives.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 100
PlanbeskrivelseH570_58FokusgårdenSone med krav omfelles planleggingfor flereeiendommer,omformning ogfornyelseH810_16 (Bruket –Gressvik)H810_17 (områdesyd for gangbroa)H800_18Vestre del avTrosvikstrandaH800_49Østre del avTrosvikstrandaH830_19Kvartal med CewexH830_33NygaardsplassenHensynssonebevaring avbygningsmiljøGjennomføring:Krav til fellesplanleggingFornyelseDet settes en hensynssone kulturmiljøpå bygget, hvilket begrensermuligheten for fasadeendring.Hensikten er å ta vare på godeeksempler på nyere arkitektur som eren del av Fredrikstads historie ogidentitet.Fokusgården har en sentral plasseringpå Stortorget, byens største torg,Bygningen danner Stortorgetsfondvegg, og er et vellykket uttrykk for60-tallets arkitektur.Å kreve felles planlegging vil muliggjørehelhetsmessige gode løsninger, hvilketer av samfunnsmessige interesser.For H800_18 gir planen rom for atvernehensyn innenfor området kanvike, ved en helhetlig utvikling avområdet.Å styrke sentrums attraktivitet er et avmålene i planen. Hensynssonen girmulighet for en helhetlig utvikling av tosvært sentrale bygningskvartal i en avhovedaksene i sentrum.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 101
Bestemmelser og retningslinjerDel 2Bestemmelser og retningslinjer
Bestemmelser og retningslinjerPLANBESTEMMELSER1. PLANENS RETTSVIRKNING – forholdet til reguleringsplanerjfr. pbl § 1-5A. Kommunedelplanen går ved eventuell motstrid foran eldre reguleringsplaner,jfr. pbl § 1-5.B. Der motstriden gjelder forhold som berører omgivelsene i en slik grad attiltaket bør undergis en helhetlig vurdering, vil en gjennomføring av tiltaketutløse krav om ny planprosess/omregulering.C. Plankravet under bokstav b gjelder ikke ved motstrid hvor omgivelsenesinteresser ikke blir berørt og hvor tiltaket ikke bør undergis en helhetligvurdering. I slike tilfeller gjelder kommunedelplanen fullt ut.2. HENSYNSSONER jfr. pbl § 11-8A. Sikrings-, støy- og faresoner med angivelse av fareårsak ellermiljørisiko, jfr. pbl § 11-8 bokstav a):Flomfare (kode 320): Innenfor hensynssone H320-1 er det krav om atbygg/anlegg/installasjoner må dimensjoneres som vannsikre opp tilkotehøyde +2.5 meterB. Sone med særlige krav til infrastruktur med angivelse av typeinfrastruktur, jfr. pbl § 11-8 bokstav b):Hensynssone H400_2 (Dammyr/Grønli):Innenfor hensynssonen skal forhold knyttet til vei og jernbane være avklartfør det igangsettes planlegging av bygge- og anleggsformål.Innenfor hensynssonen tillates det ikke arbeid og tiltak som kan være tilhinder for fremtidig vei- og baneløsninger eller medfører økte kostnaderfor fremtidig vei- og baneløsninger.Hensynssone H410_3 (langs hele innfartsåren/jernbanen):Innenfor hensynssonen tillates det ikke arbeid og tiltak som kan være tilhinder for fremtidig vei- og baneløsninger eller medfører økte kostnaderfor fremtidig vei- og baneløsninger.Hensynssone H410_4 (Holmegata/Veumbekken):Innenfor hensynssonen tillates det ikke arbeid og tiltak som kan være tilhinder for fremtidig åpning av Veumbekken, eller medfører økte kostnaderfor en fremtidig åpning av bekken.Hensynssone H410_69 (Fjell over Parkeringshus i Apenesfjellet):Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 103
Bestemmelser og retningslinjerDet er fra overflatenivå ikke tillatt med tiltak som fører til svekkelse avinstallert sikring.Det er ikke tillatt å oppføre ytterligere byggverk, tekniske installasjonereller tilleggslaster, som vil føre til en endring av lastfordelingen påfjellgrunnen.Det er heller ikke tillatt å utføre arbeid med sprengning, pelramming,brønn og hullboring i og mot fjell uten spesiell tillatelse fra Fredrikstadkommune.Hensynssone H430_20 (Sportssenteret):Området kan reguleres når det er tatt stilling til adkomst til område (nordfor Sportssenteret – Floa)C. Sone med særlige hensyn til friluftsliv, grønnstruktur, landskap ellerbevaring av naturmiljø eller kulturmiljø, med angivelse av interesse, jfr.pbl § 11-8 bokstav c):Hensynssone H570_21 (Cicignon)Hensynssone H570_26 (Apenesfjellet)Hensynssone H570_22_25 (Område nord for jernbanestasjonen)Hensynssone H570_27_29 (Norske Liv-gården)Hensynssone H570_30_32 (Nygaardsplassen)Hensynssone H570_34 (Cewex)Hensynssone H570_38_39 (Telegrafgården m.m.)Hensynssone H570_40 (Jugendbyen)Hensynssone H570_41_44Hensynssone H570_46,48Hensynssone H570_50,51 (Deler av bygningsmiljø på Holmen)Hensynssone H570_54 (Deler av småhusbebyggelse i Nøkledypet)Hensynssone H570_56 (Lagerbygning på ”Bruket”, GressvikHensynssone H570_57 (Fredrikstad Stadion og krana)Hensynssone H570_58 (Fokusgården og ...)Hensynssone H570_59 (Dokkene og hallene på FMV)Hensynssone H570_62 (Den dekkede vei)Hensynssone H570_63 (Stasjonsbygningen og tilliggende teglbygninger”Pedalen”)Hensynssone H570_65 (Trehusbebyggelse vest for Cicignon skole)Hensynssone H570_67 (Del av bebyggelse ved Wiesebanen)Hensynssone H570_68 (Trehusbebyggelse øst for Cicignon)Hensynssone H570_71 (Glemmen kirke)Hensynssone H570_72 (Domkirken)Se retningslinjer i kapittel 2.D. Sone for båndlegging i påvente av vedtak etter plan- og bygningsloveneller andre lover, eller som er båndlagt etter slikt rettsgrunnlag, medangivelse av formålet, jfr. pbl § 11-8 bokstav d):Hensynssone H700_10 (Gamlebyen): Båndlagt etter plan- ogbygningslovenKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 104
Bestemmelser og retningslinjerHensynssone H710_11 (Isegran): Båndlagt etter plan- og bygningslovenHensynssone H710_36 (Norges Bank, reg. plan nr. 328 ”KvartaletNygaardsgt. – Vibesgt. – Dampskipsbrygga – Kråkerøygt.” av20.06.1991): Båndlagt etter plan- og bygningslovenHensynssone H710_37 (Blå Grotte og Speilet, reg. plan nr. 505 ”Rådhus,kulturbygg og konferansehotell i Lykkebergkvartalet” av 02.10.03):Båndlagt etter plan- og bygningslovenHensynssone H710_45 (Reg. plan nr. 146 ”Sentrum nord-vest med endr.25.08.88 (del av sentrum-NV)” av 10.09.1981): Båndlagt etter plan- ogbygningslovenHensynssone H710_47 (Reg. plan nr. 463 ”Trosvikstranda vest”(reg.endring) av 30.05.2001): Båndlagt etter plan- og bygningslovenHensynssone H710_52 (Administrasjonsbygget, reg. plan nr 468 ”Værste”av 30.05.2001): Båndlagt etter plan- og bygningslovenHensynssone H710_53 (Reg. plan nr. 274 ”Trosvikberget” av19.12.1988): Båndlagt etter plan- og bygningslovenHensynssone H710_60 (Lykkebergparken, reg. plan nr. 335 ”Lykkeberg”30.01.1992): Båndlagt etter plan- og bygningslovenHensynssone H710_61 (Reg. plan nr. 440 ”Ankerløkken” av 17.02.2002:Båndlagt etter plan- og bygningslovenHensynssone H710_64 (Reg. plan nr. 481 ”Cicignonb skole ogjernbanebrygga” av 28.02.2002): Båndlagt etter plan- og bygningslovenHensynssone H710_66 (Reg. plan nr. 271 ”Sportsveien 5, Wiesebanen”av 10.11.988): Båndlagt etter plan- og bygningslovenHensynssone H710_70 (Reg. plan nr. 514 ”Verkstedveien/Bjølstad” av17.06.2004): Båndlagt etter plan- og bygningslovenHensynssone H730_12 (Biblioteket med parkanlegget): Båndlagt etterkulturminnelovenHensynssone H730_13 (Fredrikstadbroa og rundkjøringen på Østsiden):Båndlagt etter kulturminnelovenHensynssone H730_14 (Kongsten fort): Båndlagt etter kulturminnelovenHensynssone H730_55 (Gamlebyen): Båndlagt etter kulturminnelovenKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 105
Bestemmelser og retningslinjerE. Sone med krav om felles planlegging for flere eiendommer, herundermed særlige samarbeids- eller eierformer samt omforming og fornyelse,jfr. pbl § 11-8 bokstav e):Hensynssone H800_49 (Trosvikstranda):Ved gjennomføring stilles det krav om felles regulering.Hensynssone H820_15 (FMV):Hensynssonen gjelder omforming av FMV-området vest for ny fv 108, ogdet stilles krav til områdereguleringer og detaljreguleringer.Hensynssone H810_16 (Bruket – Gressvik):Innenfor hensynssonen stilles det krav om felles planlegging vedutarbeidelse av reguleringsplan. Eksisterende grønnstruktur skal ivaretasgjennom reguleringsplanarbeidet, og båthavn med sjø og landareal skalinngå i reguleringsplan.Hensynssone H810_17 (Området syd for gangbroa):Gjennom felles planlegging finne et helhetlig utviklingsgrep for områdetsom inneholder plassdannelse, infrastruktur og funksjonsinnhold knyttet tilformålet.Hensynssone H800_18 (Trosvikstranda):Innenfor hensynssonen stilles det krav om felles planlegging vedutarbeidelse av reguleringsplan. Ved en helhetlig utvikling av området kanvernehensyn innenfor området vike.Hensynssone H830_19 (Kvartal med Cewex):Ved en helhetlig utvikling av kvartalet kan vernehensyn innenfor områdetvike.Hensynssone H830_33 (Nygaardsplassen):Ved en helhetlig utvikling av kvartalet kan vernehensyn innenfor områdetvike.Hensynssone H830_73 (Sykehusområdet)Hensynssonen gjelder omforming av sykehusområde. Området kaninneholde funksjoner som bolig, næring, kontor offentlig og privattjenesteyting. Kvartalsstrukturen i området skal gjenopprettes. Det skalikke etableres kjøpesenter i området. Før riving tillates skal det foreliggeigangsettingstillatelse for nye tiltak. Det må i planprosessen foretasutredning om trafikale forhold.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 106
Bestemmelser og retningslinjer3. GENERELLE BESTEMMELSER jfr. pbl § 11-9A. Krav om reguleringsplan for visse arealer eller for visse tiltak, herunderkrav om at det skal foreligge områderegulering før detaljregulering kanvedtas, jfr. pbl § 11-9 nr. 1:I områder for bebyggelse og anlegg, samferdselsanlegg og tekniskinfrastruktur samt områder for bruk og vern av sjø og vassdrag, kan arbeid ogtiltak som nevnt i pbl § 20-1 bokstav a), b), d), k), l) og m), ikke finne sted førområdet inngår i reguleringsplan.I framtidige småbåthavner og ved utvidelse av nåværende småbåthavner kanarbeid og tiltak som nevnt i første ledd ikke finne sted før området inngår ireguleringsplan. Reguleringsplanen skal fastsette småbåthavnens utstrekningbåde i sjø og på landUnntatt fra plankravet er tiltak av mindre betydning for miljø og samfunn, derkravet om reguleringsplan virker åpenbart urimelig.B. Innholdet i utbyggingsavtaler, jfr. pbl § 11-9 nr 2:Ved alle typer utbygginger innenfor planområdet skal kommunaltekniskinfrastruktur med nødvendige tilknytninger og sammenkoblinger tileksisterende infrastruktur bekostes av utbygger.For øvrig gjelder retningslinjene i pkt 2 B.C. Krav til nærmere angitte løsninger for vannforsyning, avløp, veg ogannen transport i forbindelse med nye bygge- og anleggstiltak,herunder forbud mot eller påbud om slike løsninger, og krav til detenkelte anlegg, jfr. pbl § 11-9 nr. 3:Fjernvarme:For byggverk som oppføres innenfor konsesjonsområdet for fjernvarme skalbyggverket knyttes til fjernvarmeanlegget. Konsesjonsplikten gjelder fornybygg, tilbygg og hovedombygninger for byggetiltak over 500 kvm BRA.Konsesjonsområdet omfatter de områder som til enhver tid er undergittkonsesjon i medhold av energiloven.Kommunen kan helt eller delvis gjøre unntak fra tilknytningsplikten der detdokumenteres at bruk av alternative løsninger for tiltaket vil være miljømessigbedre enn tilknytningen.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 107
Bestemmelser og retningslinjerD. Rekkefølgekrav for å sikre etablering av samfunnsservice, tekniskinfrastruktur, grønnstruktur før områder tas i bruk og tidspunkt for nårområder kan tas i bruk til bygge- og anleggsformål, herunderrekkefølgen på utbyggingen, jfr. pbl § 11-9 nr. 4:Rekkefølgekrav for å sikre etablering av samfunnsservice, tekniskinfrastruktur (herunder overvann) og grønnstruktur før fremtidigebyggeområder tas i bruk, skal fastsettes i reguleringsplan.E. Byggegrenser, utbyggingsvolum og funksjonskrav, herunder omuniversell utforming, leke-, ute- og oppholdsplasser, skilt og reklame,parkering, frikjøp av parkeringsplasser og utnytting av boligmassen, jfr.pbl § 11-9 nr. 5:1. Utbygningsvolum:a. I tilstøtende kvartaler til Hovedbiblioteket, Domkirken, Glemmen kirke,Villa Lykkeberg, Jernbanestasjonen og Tollbodbygningen tillates ikkebebyggelse med gesimshøyde høyere enn monumentalbyggetsgesimshøyde.b. Høyder:For bygninger i området omfattet av temakart gjelder følgende:Høyde på bebyggelse i område nr. 1 skal ikke overskride 12,5 overgjennomsnitt gatenivå.Høyde på bebyggelse i område nr. 2 skal ikke overskride 16,0 m overgjennomsnitt gatenivå.Høyde på bebyggelse i område nr. 3 skal ikke overstige 19,5 m overgjennomsnitt gatenivå.Høyde på bebyggelse i område nr. 4 skal ikke overstige 23,0 m overgjennomsnitt gatenivå.For bebyggelse i område nr. 5 må det gjøres særskiltehøydevurderingerFor området Trosvikstranda må det gjennom detaljregulering gjøressærskilte høydevurderinger av bebyggelsen ved brohodet til ny broover Vesterelva.I tillegg til byggehøydene tillates det kontruksjoner/oppbygg som sikreradkomst til eventuell takterrasse/takflater gjennom trapp/heis. Videretillates det lettere konstruksjoner som rekkverk på tak med makshøyde på 1,3 m.Innenfor formålsgrensen Sentrumsfunksjoner skal 1. etasje i bygg somvender mot offentlig gate, fortau eller plass, ha romhøyde på minimum4,2 m overkant gulv.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 108
Bestemmelser og retningslinjerc. I områder med kvartalsbebyggelse skal byggelinjen mot fortau og gatefølges. Ny bebyggelse kan plasseres i nabogrense der dette er vanlig.Utkragende bygningsdeler utover byggelinje og tomtegrenser tillatesikke. Balkonger for sikring av uteareal for boliger kan likevel tillatesutkraget 1,0 m fra vegglivet høyere enn 1. etasje nivå, når det erforsvarlig ut fra estetiske krav, brannsikring og andre viktige hensyn.d. I områder med kvartalsbebyggelse tillates ikke trapper og ramper forgang- og kjøreadkomst til bygning plassert utenfor veggliv ieiendomsgrense.e. Eksisterende kvartalsstruktur skal opprettholdes. Det tillates ikkesammenbygninger over eksisterende gateløp, plasser m.v.2. Funksjonskrava. KjøpesenterEtablering av nye kjøpesentre skal bidra til å styrke eksisterendebysentrum og effektiv arealbruk. Det skal legges vekt på å utvikle etkompakt handelssentrum med akseptable gangavstander.Kjøpesenter kan etableres innenfor areal avsatt til sentrumsformål.Innenfor sentrumsområde kan det etableres kjøpesenter dersom detgjennom reguleringsplan (plankrav) gis muligheter for dette. Det stilleskrav til at det utarbeides analyser som viser at gjennomføringen av evtplan bidrar til å støtte formål som nevnt i denne bestemmelsens 1avsnitt og at det i analysen dokumenteres at funksjonen styrkereksisterende bykjerne.b. Universell utformingKrav om universell utforming skal ivaretas. Uteareal skal hatilstrekkelig egnethet og utforming etter sin funksjon. Med utearealmenes opparbeidet adkomst, parkeringsareal, uteoppholdsareal itilknytning til byggverk og uteoppholdsareal for allmennheten.Byggverk for publikum og arbeidsbygning skal være universelt utformetslik det følger av bestemmelser i teknisk forskrift.Tiltak etter pbl kap 20 skal innenfor sin funksjon være universeltutformet i samsvar med forskrifter gitt av departementet.I første etasje, innenfor sentrumsområde, i bygg som vender motoffentlig gate, fortau eller plass, skal det være forretninger,serveringssteder, eller annen virksomhet med aktiv utadrettet fasadeog det skal legges vekt på universell utforming.c. Leke-, ute- og oppholdsarealer:I reguleringsplaner, bebyggelsesplaner og søknad om byggetillatelseskal det, i den utstrekning kommunen forlanger det, gjøres rede forKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 109
Bestemmelser og retningslinjerplassering av de anlegg som er nevnt i pbl § 28-7. I den grad behovetfor slike anlegg er dekket på tilstøtende areal, må dette dokumenteres.Anleggene må vises i sin sammenheng med kjøreveier, gangveier ogfriareal. Uteareal for opphold må være enten på egen tomt eller påfellesareal, fortrinnsvis på bakkeplan, og bør utgjøre minst 25 kvm perbolig i områder innenfor sentrumsgrensen i kommunedelplanen og 50kvm i øvrige områder. En tilstrekkelig del av utearealet skal være egnetfor lek.Det skal legges vekt på at arealene oppfyller normer for luftkvalitet ogstøy i henhold til gjeldende statlige regler og retningslinjer.I områder for sentrumsformål med nærhet og god tilgjengelighet tiloffentlige parker og lekeplasser - kan kravet til uteareal reduseres.d. ParkeringI reguleringsplaner og i bygge- og delesaker skal det avsettesparkeringsplass for biler i samsvar med følgende norm som følgersoneavgrensningen angitt i plankartet.Krav til minimumsparkering pr 100 kvm BRA:Sentrumsområde ByområdeForretning 1,5 2 0Kontor 1 1,5 0,5Restaurant 1,5 2 1Industri/Lager 1 1 0Bolig over 80 kvm 1 1,5 1(leilighetsprosjekt)Bolig mellom 40-80 0,8 1 0,8kvmBolig under 40 kvm 0,5 0,5 0,5Enebolig 1 1 1GamlebyenFor bygg med annen bruk enn angitt i tabellen, skal krav tilparkeringsplass vurderes særskilt.Der det fremkommer andre krav til parkering i reguleringsplaner visesdet til punkt 1 om planens rettsvirkning.Sykkelparkering:Forretning/Kontor: Krav om 3 plasser pr 100 kvm BRABolig: Krav om 4 plasser pr boenhet i flerbolighus.En mest mulig hensiktsmessig (dvs. trygg og tilgjengelig) lokaliseringav parkeringsplassene er viktig for at de skal bli brukt.Frikjøp:Kommunen kan samtykke i at det i stedet for parkeringsplass på egengrunn eller på fellesareal blir innbetalt et beløp pr. manglende plass tilKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 110
Bestemmelser og retningslinjerkommunen for bygging av parkeringsanlegg. Kommunestyretbestemmer hvilke satser som til enhver tid skal gjelde i slike tilfelle.d. Skilt og reklame, jfr. pbl § 30-3:Skilt- og reklameinnretninger må ikke virke skjemmende ellersjenerende i seg selv, i forhold til omgivelsene eller for trafikken.e. Landareal avsatt til parkeringsformål i tilknytning til småbåthavn, kannyttes både til båtopplag og til parkering. Det stilles krav om at detetableres minst 0.3 parkeringsplasser til bil og sykkel per båtplass.FMiljøkvalitet, estetikk, natur, landskap og grønnstruktur, herunder ommidlertidige og flyttbare konstruksjoner og anlegg, jfr. pbl § 11-9 nr. 6:1 Miljøkvalitet:a) Normer for luftkvalitet, støygrenser og vannkvalitet skal følge de tilenhver tid gjeldende statlige regler og retningslinjer. I støyømfintligeområder skal det dokumenteres gjennom støyfaglig utredning atstøybestemmelsene kan overholdes.b) Virksomhet må ikke føre til vesentlig sjenanse eller ulemper utoverdet som er påregnelig.Serveringssteder, diskoteker og andre virksomheter som kanmedføre særlig sjenanse ved høy musikk, utvidede åpningstidereller lignende tillates ikke i eller tett inntil bygning med boliger.Tilsvarende tillates ikke arealer bruksendret til boligformål i eller tettinntil bygninger hvor slik virksomhet er etablert.c) Det skal gjennomføres radonsikringstiltak iht kravene i TEKd) Det er krav til risikovurderinger i byggeområder knyttet til ustabilemasser. Grunnundersøkelser skal dokumentere sikker byggegrunnsom grunnlag for prosjektering og utførelse.e) Det skal foretas undersøkelser av om det er forurensning i grunn iutsatte områder.f) Det skal i planarbeid redegjøres for hvordan overvann håndteres.2 Renovasjon:a. Renovasjonsløsninger for byggetiltak legges under bakkenivåeller i bebyggelsen. Kravet gjelder ikke for frittliggendesmåhusbebyggelse.b. Enhver som fremmer forslag til reguleringsplan plikter å utarbeideen renovasjonsteknisk plan for det området planforslagetomfatter. Planen skal godkjennes av Fredrikstad kommune førplanen vedtas.c. Ved søknad om tiltak som kan unntas fra regulering skalrenovasjonsteknisk plan utarbeides og godkjennes av Fredrikstadkommune før igangsettingstillatelse gis.3 Estetikk:a) Tiltak skal prosjekteres og utføres slik at de får en god arkitektoniskutforming i samsvar med sin funksjon. Tiltaket skal ha gode visuelleKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 111
Bestemmelser og retningslinjerkvaliteter både i seg selv, i forhold til dets funksjon og til bygde ognaturlige omgivelser og plassering.b) Utvendig anlegg og innretninger på offentlig grunn og på offentligtilgjengelig areal skal gis høy kvalitet og god estetisk utformingtilpasset områdets karakter.c) landskap og grønnstrukturParker, uteoppholdsareal og friområder merket med P,U,F tillatesikke omdisponert.GHensyn som skal tas til bevaring av eksisterende bygninger og annetkulturmiljø, jfr. pbl § 11-9 nr. 7:1. Bygninger som er merket som verneverdig i temakart”Bygningsvern” datert ..., tillates ikke revet. Ved endring avbestående bygning eller oppussing av fasade, skal det tas hensyntil historisk, arkitektonisk eller annen kulturell verdi som knytter segtil bygningen.2. Tiltak etter plan- og bygningsloven skal ikke forstyrre eller forringede historiske, arkitektoniske eller andre kulturhistoriske verdier somknytter seg til bygninger eller bygningsmiljø. Der hvor verneverdigbygning inngår i område for fornyelse, jfr. hensynssone etter pbl §11-8 bokstav e), kan vernehensyn vike ved en helhetliggjennomføring av fornyelsesområdet.F. Forhold som skal avklares og belyses i videre reguleringsarbeid, herunderbestemmelser om miljøoppfølging og –overvåking, jfr. pbl § 11-9 nr. 8:4. SÆRSKILTE BESTEMMELSER jfr. pbl § 11-10 og § 11-11Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 112
Bestemmelser og retningslinjerRETNINGSLINJER1. PLANENS RETTSVIRKNINGKommunedelplanen går ved eventuell motstrid foran eldre reguleringsplaner, jfr.pbl § 1-5.Der motstriden gjelder forhold som berører omgivelsene i en slik grad at tiltaketbør undergis en helhetlig vurdering, vil en gjennomføring av tiltaket utløse kravom ny planprosess/omregulering.Plankravet under bokstav b gjelder ikke ved motstrid hvor omgivelsenesinteresser ikke blir berørt og hvor tiltaket ikke bør undergis en helhetlig vurdering.I slike tilfeller gjelder kommunedelplanen fullt ut.Plan- og bygningslovens kap 19 (§ 19-2) gir muligheter til å dispensere frabestemmelsene i arealplaner og øvrige bestemmelser gitt i eller i medhold avplan- og bygningsloven.Dispensasjon skal imidlertid ikke gis dersom hensynene bak bestemmelsen detdispenseres fra, eller hensynene i lovens formålsbestemmelse blir vesentligtilsidesatt. I tillegg må fordelene ved å gi dispensasjon være klart større ennulempene etter en samlet vurdering.Det må altså foreligge en klar overvekt avhensyn som taler for dispensasjon. Det innebærer at det normalt ikke vil væreanledning til å gi dispensasjon når hensynene bak bestemmelsen det søkesdispensasjon fra, gjør seg gjeldende med styrke. Sentralt i vurderingen avdispensasjonssøknaden er altså styrken av de offentlige hensyn somvedkommende bestemmelser skal ivareta.2. HENSYNSSONER jfr. pbl § 11-8A. Sikrings-, støy- og faresoner med angivelse av fareårsak eller miljørisiko,jfr. pbl § 11-8 bokstav a):Det gjøres oppmerksom på krav til samfunnssikkerhet og utarbeidelse av risikoogsårbarhetsanalyse nedfelt i pbl § 4-3 samt krav til byggegrunn, miljøforholdmv. nedfelt i pbl § 28-1.B. Sone med særlige krav til infrastruktur med angivelse av type infrastruktur,jfr. pbl § 11-8 bokstav b):C. Sone med særlige hensyn til friluftsliv, grønnstruktur, landskap ellerbevaring av naturmiljø eller kulturmiljø, med angivelse av interesse, jfr. pbl§ 11-8 bokstav c):Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 113
Bestemmelser og retningslinjerHensynssone H500_5 (Elverommet): Innenfor hensynssonen skal det vedtiltak redegjøres for hvordan fysisk og visuell tilgjengelighet til elvaivaretas. Innenfor hensynssone skal etablering av private bryggerbegrenses. Området skal i hovedsak virke som gjestebrygge.Hensynssone H550_6 (Galoppen):Ved gjennomføring av tiltak i samsvar med reguleringsplan i området, skalinngrep i fjell gjøres skånsomt. Det stilles høye krav til arkitektur sombebyggelse og terreng.Hensynssone H560_7 (Ballastplanteområdet):Området vernes som biotop og reguleres i forbindelse med reguleirng avtilstøtende områder. Området vernes som biotopOmrådet reguleres i forbindelse med regulering av tilstøtende områder.Hensynssone H560_8 (Området mellom jernbane og elva):I det videre arbeid skal eksisterende vegetasjon hensyntas.Hensynssone H560_9 (Dammene ved Nabbetorp/Gudeberg):Fremtidige reguleringsplaner skal legge til rette for å sikre fysisk og visuelltilgjengelighet til naturområdet.Hensynssone H570_21 (Cicignon)Hensynssone H570_26 (Apenesfjellet)Hensynssone H570_22_25 (Område nord for jernbanestasjonen)Hensynssone H570_27_29 (Norske Liv-gården)Hensynssone H570_30_32 (Nygaardsplassen)Hensynssone H570_34 (Cewex)Hensynssone H570_38_39 (Telegrafgården m.m.)Hensynssone H570_40 (Jugendbyen)Hensynssone H570_41_44Hensynssone H570_46,48Hensynssone H570_50,51 (Deler av bygningsmiljø på Holmen)Hensynssone H570_54 (Deler av småhusbebyggelse i Nøkledypet)Hensynssone H570_56 (Lagerbygning på ”Bruket”, GressvikBebyggelse innenfor H570_57 skal tilpasses og underordnes Fredrikstadstadion.Hensynssone H570_57 (Fredrikstad Stadion og krana)Hensynssone H570_58 (Fokusgården)Hensynssone H570_59 (Dokkene og hallene på FMV)Området omfatter Sveisehall 1 og 2 og dokken vestover til dokkbassenget.Hallene og dokken skal i hovedsak bevares, men kan inngå i ny bruk avområdet.Hensynssone H570_62 (Den dekkede vei)Hensynssone H570_63 (Stasjonsbygningen og tilliggende teglbygninger”Pedalen”)Hensynssone H570_65 (Trehusbebyggelse vest for Cicignon skole)Hensynssone H570_67 (Del av bebyggelse ved Wiesebanen)Hensynssone H570_68 (Trehusbebyggelse øst for Cicignon)Hensynssone H570_71 (Glemmen kirke)Hensynssone H570_72 (Domkirken)Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 114
Bestemmelser og retningslinjerHensynssone H570_77 (Stortorget)Overflateparkering på Stortorget tillates ikke. Opparbeidelse av plassenskal gjøres i tråd med prosjekt ”Rehabilitering av Stortorget”.D. Sone for båndlegging i påvente av vedtak etter plan- og bygningsloveneller andre lover,eller som er båndlagt etter slikt rettsgrunnlag,emdangivelse av formålet, jfr. pbl § 11-8 bosktav d):Hensynssone H710_10 (Gamlebyen): Båndlagt etter plan- og bygningsloven.Hensynssone H730_55 (Gamlebyen): Båndlagt etter kulturminneloven.Forsvarets bygninger er avsatt til offentllig formål/offentlig bebyggelse. Dissebyggene vil etter hvert påregnes å bli bruksendret til annet formål, aktuellfremtidig bruk vil være innenfor områdene kunst, kultur og kompetanse.Byggesaker i Gamlebyen undergis særskilte vurderinger og høringer. Sakerskal oversendes Riksantivar, Fylkeskonservator, Brannsjefen og andrerelevante høringsinstanser.Hensynssone H730_13 båndlagt etter kulturminneloven. Det åpnekulturlandskapet øst for brua er viktig for opplevelse av brua som landemerkeog ikon for byen. Tiltak i området skal underordnes broen.E. Sone med krav om felles planlegging for flere eiendommer, herunder medsærlige samarbeids- eller eierformer samt omforming og fornyelse, jfr. pbl§ 11-8 bokstav e):Hensynssone H820_15 (FMV-området vest for fv 108): OmformingFMV-området skal undergis en helhetlig planvurdering før tiltak kanigangsettes. Det stilles krav om utarbeidelse av enmasterplan/områdeprogram for hele området.Hvordan området tenkes utviklet med tanke på høyder må synliggjøresgjennom videre reguleringsplanarbeid.Ved utarbeiding av reguleringsplaner for FMV-området skal følgende forholdvektlegges og søkes innpasset i plankart og bestemmelser:MiljøVed utvikling av om rådet skal det legges til grunn en høy miljøprofilmed bærekraftige løsninger, og med meget høy kvalitet i arkitektoniskformgiving og design. Det skal legges vekt på god tilgjengelighet i alledeler av området. Ved utforming av bebyggelse og utearealer skal detbrukes arkitekter og landskapsarkitekter med høy kompetanse, og somfortrinnsvis velges på grunnlag av arkitektkonkurranser. Kunstnere kanmed fordel trekkes inn i arbeidet med utforming av utearealene.Som et ledd i å oppnå disse målsetningene skal det i forbindelse medreguleringsplaner utarbeides et kvalitetsprogram som definerer enbasisstandard for å sikre områdets attraktivitet og kvalitet. I denforbindelse skal også fremgangsmåten for å kartlegge forurensninger igrunnen avklares.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 115
Bestemmelser og retningslinjerFunksjonsinnholdPlanen skal sikre at Fredrikstad har tilstrekkelig sentrumsnæreområder for i dag ukjente fremtidig behov for nærings- og boligformålsamt offentlige og allmennyttige formål. Området skal få ensammensetning og et funksjonsmangfold som understøtter utviklingenav bysentrum. Områder avsatt for offentlige og allmennyttige formålskal gi rom for evt. utdanningsinstitusjoner på ulike nivå og trinn,barnehager, samt andre formål som idrett og lekKulturminnerI tillegg til bygninger og anlegg merket for bevaring i område 6, skalman søke å bevare andre industrikulturminner som f.eks noen av destore kranene. Disse er i dag synlige fra flere kilometers hold og viktigelandemerker i Fredrikstad.Område 1Blandet formål: Næring og bolig.Næring skal omfatte kontor, forretning samt ”lett industri”. Områdetomfatter også deler i vann. Innenfor området tillates det derforutfyllinger eller installasjoner i vann etter egne retningslinjer.Område 2Blandet formål: Næring og bolig.Næring omfatter kontorer, forretning og restaurant. Området har enmyk overgang/ grense mot grøntdraget slik at byggeområdene skaperen variert og romdannende avgrensing. Definering av den endeligeavgrensing vil skje gjennom fremtidige reguleringsprosesser ogbebyggelsesplaner. Området omfatter også deler i vann. Innenforområdet tillates det derfor utfyllinger eller installasjoner i vann etteregne retnings- linjer, men med maks. utstrekning som vist grunnetskipsleden i elven.Område 3Blandet formål: Park, offentlig og allmennyttige formål.Park omfatter felles uteoppholdsarealer for lek og fritid. Offentlige ogallmennyttige formål omfatter for eksempel fremtidige skoler,barnehager og idrettsanlegg som kan ligge i grøntdragets randsoner,slik at deres arealkrevende uteoppholdsarealer vil være en naturlig delav grøntdraget.Område 4Blandet formål: Allmennyttig og næring.Med formålet menes for eksempel restaurant, galleri, akvarium,badeanlegg, byfergekai eller andre attraksjoner. Formålet er satt for åtydeliggjøre områdets viktighet og synlighet.Området omfatter også deler i vann. Innenfor området tillates detderfor utfyllinger eller installasjoner i vann etter egne retningslinjer.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 116
Bestemmelser og retningslinjerOmråde 5Blandet formål: Næring og bolig.Området omfatter området langs kaien mot dokkbassenget og videreøstover til planlagt ny riksvegtrase. Næring omfatter kontor, forretning,restaurant, samt lett industri.Område 6Byggeområde bevaring; Blandet formål: Næring, bolig, offentlige,allmennyttige formål. Området omfatter Sveisehall 1 og 2 og vestovertil dokkbassenget. Område gis betegnelsen ”byggeområde bevaring”med sikte på at Sveisehallene og dokken blir en integrert del av en nybruk, og i all hovedsak bevares som en viktig del av den lokale kulturogindustrihistorie. Formålet omfatter i tillegg til bolig f.eks utdanningsogforskningsinstitusjoner, kontor, og restaurant.Område 7Blandet formål: Næring og bolig.Området omfatter området sør for dokken og videre vestover tilballastplanteområde. Næring omfatter kontor, samt lett industri.Området omfatter også deler i vann. Innenfor området tillates detderfor utfyllinger eller installasjoner i vann etter egne retningslinjer.Område 8Uspesifisert byggeområde:Området omfatter området mellom eksisterende byggeområde(område 9, Stene Stål), åskammen i øst og nordover mot område 7.Området avsettes som fremtidig byggeområde uten formål pånåværende tidspunkt.Område 9Vernesone: Ballastplanteområde.Området vernes som biotop og kulturhistorisk minne. Områdetreguleres i forbindelse med regulering av tilstøtende arealer.Område 10Eksisterende byggeområde: Stene Stål.UtbyggingsavtalerFør reguleringsplaner utarbeides bør det inngås utbyggingsavtalermellom kommunen og grunneierne.TrosvikstrandaBeliggenheten vil være av stor betydning for bebyggelsens funksjonsinnhold,og vil også være av betydning for høydevurderingene. Det er utarbeidet enillustrasjonsplan for området.Området syd for gangbroaKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 117
Bestemmelser og retningslinjerBjølstadforbindelsen er en del av indre sentrumsavgrensning og enavgrensning av området med sentrumsformål. Bebyggelsen bør planleggesmed tanke på et utvidet torv, med Stortorvet på nordsiden av elva, og”Lilletorvet” på sydsiden. Høyden på fondvegg av plassens sydside børvurderes særskilt.Grønli og DammyrVed eventuell utvikling av Grønli som nytt trafikkknutepunkt og inngangsporttil byen, skal det gjøres egne høydevurderinger for bebyggelse i området.Uvikling av bebyggelse på Dammyr må vurderes i sammenheng medeventuell ny bebyggelse på Grønli, i tillegg til beliggenhet mellomApenesfjellet og Speiderfjellet.SykehusområdetVed utarbeidelse av reguleringsplaner for sykehusområdet skal det leggesvekt på å bidra til gode miljø- og bærekraftige løsninger. Det stilles krav tilhøy kvalitet på arkitektonisk formgivning og design.Illustrasjoner fra mulighetsstudien ”Fredrikstad sykehus mulighetsstudie nybebbyggelse, illustrasjoner 30.4.2010” skal gi føringer forbebyggelsesstruktur, høyder og grøntstruktur i området. Grønntstrukturen iområdet skal styrkes, samtidig med at sammenhengene mellomSjømannsparken, Jernbaneparken og Domkirkeparken skal styrkes.Det skal utarbeides et miljøprogram med fokus på energiøkonomisering,transport og avfall. Det skal tilstrebes å få til en variert boligsammensentning.Traffikale forhold skal utredes.Hensynssone H800_18 (Trosvikstranda): Ved utarbeidelse avreguleringsplaner for Trosvikstranda skal illustrasjonsplan for Trosvikstrandagi føringer for bebyggelses- og grønnstruktur i området.3. RETNINGSLINJER TIL GENERELLE BESTEMMELSERG. Krav om reguleringsplan for visse arealer eller for visse tiltak, herunderkrav om at det skal foreligge områderegulering før detaljregulering kanvedtas, jfr. pbl § 11-9 nr. 1:1. I uregulerte områder med plankrav gjelder et generelt forbud mot tiltak somnevnt under hovedpunkt 3 Generelle bestemmelser, bokstav A.Framtidige småbåthavner og ved utvidelse av nåværende småbåthavner:Reguleringsplanen skal vise småbåthavnenes eksisterende kapasitet i sjøenog på land, og tilsvarende ny kapasitet, og skal angi fremtidigutvidelsesretning i sjøen og på land. Reguleringsplanen skal vise hvordanmiljøbelasningene på omgivelsene i form av støy, trafikk, parkering, opplag,forurensning, skjerming mot naboer og lignende skal løses. I områder forsmåbåthavn hvor det i hht kommunedelplanen skal etableres turveg, skalreguleringsplanen fastsette endelig lokalisering av turvegen.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 118
Bestemmelser og retningslinjer2. Som tiltak av mindre betydning for miljø og samfunn regnes eksempelvis(gjelder ikke verneverdige bygg):Mindre fasadeendringer, mindre utvidelser av eksisterende bygninger oganlegg, samt oppføring av mindre sekundære byggverk på allerede bebygdeeiendommer, dog innenfor følgende rammer:- Endringen skal ikke medføre at bruken av eiendommen blir endret ellervesentlig utvidet- Tiltaket skal ikke medføre at fremtidig regulering av området blirvanskeliggjortDispensasjon fra plankravetPlan- og bygningslovens kap 19 (§ 19-2) gir muligheter til å dispensere frabestemmelsene i arealplaner og øvrige bestemmelser gitt i eller i medhold avplan- og bygningsloven.Dispensasjon skal imidlertid ikke gis dersom hensynene bak bestemmelsendet dispenseres fra, eller hensynene i lovens formålsbestemmelse blirvesentlig tilsidesatt. I tillegg må fordelene ved å gi dispensasjon være klartstørre enn ulempene etter en samlet vurdering.Det må altså foreligge en klarovervekt av hensyn som taler for dispensasjon. Det innebærer at det normaltikke vil være anledning til å gi dispensasjon når hensynene bakbestemmelsen det søkes dispensasjon fra, gjør seg gjeldende med styrke.Sentralt i vurderingen av dispensasjonssøknaden er altså styrken av deoffentlige hensyn som vedkommende bestemmelser skal ivareta.I lovkommentar av 2009 fra Miljøverndepartementet presiseres det i kapittel19 at kommunens adgang til å gi dispensasjon er avgrenset. Videre uttalesdet at dispensasjon fra planer reiser særlige spørsmål. De ulike planene ersom oftest blitt til gjennom en omfattende beslutningsprosess og er vedtatt avkommunens øverste folkevalgte organ, kommunestyret. Planene omhandlerdessuten konkrete forhold. Det skal ikke være kurant å fravike gjeldendeplan, og dispensasjoner må heller ikke undergrave planene sominformasjons- og beslutningsgrunnlag.Ved dispensasjon fra bestemmelser i lov, vedtekt eller forskrift skal detlegges særlig vekt på dispensasjonenes konsekvenser for helse, miljø,sikkerhet og tilgjengelighet. Dette vil særlig gjelde i byggesaker.Dispensasjoner må derfor ikke innebære løsninger til nevneverdig skade forslike hensyn.3. FMV-området skal undergis en helhetlig planvurdering før tiltak kanigangsettes – det stilles krav om utarbeidelse av en ”masterplan” for heleområdet, i tillegg til krav om område- og detaljreguleringer.H. Innholdet i utbyggingsavtaler, jfr. pbl § 11-9 nr 2:Innholdet i utbygningsavtalene følger til enhver tid gjeldende vedtak i bystyretom utbygningsavtaler.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 119
Bestemmelser og retningslinjerI. Krav til nærmere angitte løsninger for vannforsyning, avløp, veg og annentransport i forbindelse med nye bygge- og anleggstiltak, herunder forbudmot eller påbud om slike løsninger, og krav til det enkelte anlegg, jfr. pbl §11-9 nr. 3:FjernvarmeFor byggverk som oppføres innefor konsesjonsområdet gjørestilknytningsplikten gjeldende. Konsesjonsplikten gjelder for nybygg, tilbygg oghovedombygninger for byggetiltak over 500 kvm BRA. Kommunen kan helteller delvis gjøre unntak fra tilknytningsplikten der det dokumenteres at brukav alternative løsninger for tiltaket vil være miljømessig bedre enntilknytningen.Trafikktekniske anlegg mv:Alle trafikktekniske anlegg som veier, rundkjøringer, gang ogsykkelveier/sykkelfelt, støyskjermer, broer, underganger,rabatter/grøntanlegg, kantstein, fyllinger, skjæringer, tunnellinnslag, rekkverk,belysning mv skal utformes med hensyn på god kvalitet og estetikk.Ved planlegging og utbygning av nye vei- og jernbaneanlegg skalkulturminner og kulturmiljø i størst mulig grad tas vare på og utvikles sompositive elementer i en helhet.Vann- og avløp:Hovedplan for vann og avløp må hensyntas i planlegging og prosjekteringinnenfor planavgrensningen.J. Rekkefølgekrav for å sikre etablering av samfunnsservice, tekniskinfrastruktur, grønnstruktur før områder tas i bruk og tidspunkt for nårområder kan tas i bruk til bygge- og anleggsformål, herunder rekkefølgenpå utbyggingen, jfr. pbl § 11-9 nr. 4:K. Byggegrenser, utbyggingsvolum og funksjonskrav, herunder om universellutforming, leke-, ute- og oppholdsplasser, skilt og reklame, parkering,frikjøp av parkeringsplasser og utnytting av boligmassen, jfr. pbl § 11-9 nr.5:3. Utbygningsvolum:Der hvor byggehøyder skal tilpasses eksisterende bebyggelse vil dette innebæreet viss grad av skjønn. Spesielt vil dette gjelde der eksisterende bebyggelse harvareierende høyder. I en del slike tilfeller vil bybildet tåle kunne høyerebebyggelse enn eksisterende bebyggelse. Som hovedregel skal likevelgrunnlaget for slike prosjekter legges gjennom utarbeidelse av reguleringsplan.4. Funksjonskrava. Universell utformingTiltak etter pbl kap 20 Skal innenfor sin funksjon være universelt utformet isamsvar med forskrifter gitt av departementet. Tilsvarende gjelder forarbeidsbygg.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 120
Bestemmelser og retningslinjerb. ParkeringParkeringstilbudet skal være slik at det ikke bare bidrar til tilgjengelighet tilbysentrum, men også bygger opp under økt bruk av bysentrum.Parkeringsbehovet skal primært dekkes på egen grunn. Alternativt kanparkering anlegges et annet sted, i rimelig gangavstand, dersom det angistilstrekklige grunner for dette og det foreligger tinglyst erklæring for rettighetentil parkering.Ved regulering skal det utarbeides en parkeringsplan for hele det aktuelleområdet. Planen skal drøfte hvordan parkeringsbehovet skal dekkes, oghvordan den best kan utformes for å bidra til økt bruk av sentrum.Parkeringsanlegg under terrengParkeringsanlegg under terreng skal være vist på plankart.Nedkjøringsramper bør fortrinnsvis plasseres inne i bygning.Parkeringsplasser for forflyttingshemmedeDet skal avsettes nødvendig parkeringsareal for bevegelseshemmede,minimum 10% av antall biloppstillingsplasser. Plassene skal hahensiktsmessig lokalisering og nødvendig utforming, i henhold til veinormen.Frikjøp av parkeringsplasser:Kommunen kan samtykke til at det i stedet for parkeringsplass på egen grunneller fellesareal blir innbetalt et beløp pr manglende plass til kommunen forbygging av parkeringsanlegg. Kommunestyret bestemmer til enhver tidgjeldende satser for frikjøp.c. UteoppholdsarealMed uterom menes her arealer som kommunen har vurdert som egnetuteoppholdsareal i det fri for beboerne i samsvar med plan- ogbygningslovens § 28-7 og som oppfyller vedtatte krav til arealstørrelse ogkvalitet.Arealer brattere enn 1:3, smalere enn 10meter, arealer med ekvivalentstøynivå over 55 dB(A), arealer satt av til kjørevei, parkering, fareområder ogareal belagt med restriksjoner som hindrer barns frie lek, skal ikke regnesmed.Krav til uteromOmråde avsatttilSentrumsformålØvrige arealer iplanområdetBoenhet > 40 kvm 15 50Ved utarbeidelse av reguleringsplan for nye boligområder skal følgendekriterier legges til grunn:Lokale leke- og oppholdsmuligheter for barn og unge skal vurderes førboliger og veier plasseres. Det skal avsettes min. 50 kvm felles eller offentligKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 121
Bestemmelser og retningslinjerareal pr. bolig. Arealene skal være betryggende sikret, og ha sikker adkomst.Småbarnlekeplass. For maks hver 25.- bolig skal det avsettes områder påminst 100 kvm til nærlekeplasser. Det skal være maks. 50 m avstand mellomplassen og boligene den er ment å betjene.Kvartalslekeplass. For områder med 25 - 200 boenheter skal det i tilleggavsettes areal til kvartalslekeplass på minst 1,5 da. Arealet kan deles påmindre enheter, men ingen mindre enn 0,5 da. Det skal være maks. 200 mavstand mellom området og boligene det er ment å betjene.Områdelekeplass. For områder med 150 - 600 boliger skal det avsettes arealpå min. 5 da for plasskrevende aktiviteter som ballek, sykling, aking,ski/skøytelek, byggelek etc. Arealet kan deles på mindre enheter, men ingenmindre enn 2,5 da. Det skal være maks. 400 m mellom området og boligenedet er ment å betjene.For områder med over 100 boenheter skal det i tillegg avsettes areal på 2-3da til bygging av barnehage,Områdene skal ha sikker adkomst og gode kommunikasjoner. Ved utformingav planene skal det avsettes areal til fortau/gang- og sykkelvei,bussholdeplasser, fotgjenger over-/underganger etc.Boliger og felles uteareal skal ferdigstilles samtidig.d Skilt og reklame, jfr. pbl § 30-3:Skilt eller reklameinnretninger kan ikke settes opp uten at kommunen har gitttillatelse etter søknad etter pbl §30-3. Tillatelse kreves ikke for mindre skilt,mindre reklameinnretninger o.l som settes opp på byggverk knyttet til egennæring. Som mindre skilt regnes skilt under 1.0 kvm.Tillatelse kan gis permanent eller for et begrenset tidsrom. Ved søknad omskilt eller reklame kreves fremlagt fasadetegning som viser plassering ogstørrelse.Skilt og reklameintretninger skal utføres slik at de tilfredstiller rimeligeskjønnhetshensyn både i seg selv og i forhold til omgivelsene. Skjemmendefarger og utførelse er ikke tillatt og kan kreves endret. Ved plassering av skiltog reklame utvendig på bygning, innhegning e.l skal skiltets utforming, fargeog plassering innpasses og underordnes byggverkets fasade. Skilt ogreklameinretninger skal tilpasses bygningsmiljøet i området. I områder medverneverdig bebyggelse, og i områder med verdifullt landskap kan kommunenstille krav til utforming og utførelse.I boligstrøk er takreklame, lysreklame og store reklameinnretninger ikke tillatt.Mindre reklamer som tjener strøket kan tillates. Reklamer som sjenererboliger kan forbys.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 122
Bestemmelser og retningslinjerMarkiser, skilt og andre innretninger ut over fortau eller annen offentlig grunnmå ikke anbringes slik at ferdselen hindres eller omgivelsene utsettes forfare.e) Landareal avsatt til parkeringsformål i tilknytning til småbåthavnDet må avsettes arealer til parkering på lands i tilknytning til småbåthavn.Som minimum bør det avsettes 0.3 parkeringsplasser til bil og sykkel perbåtplass.L. Miljøkvalitet, estetikk, natur, landskap og grønnstruktur, herunder ommidlertidige og flyttbare konstruksjoner og anlegg, jfr. pbl § 11-9 nr. 6:1. Miljøkvalitet:Som deltaker i Framtidens byer har Fredrikstad forpliktet seg til å utvikle byermed lavest ”mulig klimagassutslipp og godt bymiljø”. Ved storeutbygningsprosjekter er det ønskelig å vektlegge miljøvenlig byutvikling medblant annet fokus på energiøkonomisering. En utbygning i tråd med tekniskforskrift ligger som et minstrekrav, det er imidlertid ønskelig at det utviklesprosjekter og tiltak som går lenger enn krav i TEK.Kommunen kan forby at bedrifter, anlegg, opplegg og lagre av farlig ellerlagre særlig generende art blir lagt innenfor kommunens område. Likeledeskan kommunen forby at det på den enkelte eiendom blir lagt bedrifter, anlegg,opplag eller dersom disse vil medføre forhold til vesentlig ulempe.2. OvervannI bebygde områder skal overvann i størst mulig grad tas hånd om ved kildenslik at vannbalansen opprettholdes tilnærmet lik naturtilstanden. Andelen avtette flater søkes minimalisert. Overvannet skal søkes utnyttet til glede forinnbyggerne. Vannet skal gjøres synlig og tilgjengelig i bebygdeområder/byområder, og reetablering/åpning av lukkede vannveier skalprioriteres der dette kan gjennomføres innenfor forsvarlige økonomiskerammer. Gjenåpning skal alltid vurderes ved byfornying eller når bebyggelseskal endres vesentlig.Ved all ny utbygging skal åpne løsninger så vidt mulig benyttes og dentredelte strategien i overvannsrammeplanen følges:1. Fange opp og infiltrere inntil 20mm nedbør (pr døgn på bar, frostfrimark)2. Forsinke og fordrøye opp til 1-års flom lokalt.3. Sikre trygge og åpne flomveier opp til 100-årsflom. Nye tiltak må ikkehindre vannets flomveier. Konstruksjoner som hindrer flomveiene skalvurderes fjernet.Nærmere krav til infiltrasjon og fordrøyning fastsettes i reguleringsplan ogbyggetillatelser i henhold til Overvannsrammeplanen.3. Renovasjon:Som et minimum skal det legges til rette for undergrunnssystem. Kommunensrenovasjonsforskrift skal følgesKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 123
Bestemmelser og retningslinjerVed nybygg og bruksendring i eksisterende byggeområde skal det ikkelegges opp til beholdere på gateplan. Det skal tilstrebes undergrunnssystem.Som et minimum skal det etableres avfallsrom.4. Estetikk:a) Bestemmelsene om estetikk, bevaring og tilpasning gjøres gjeldendeogså for områder som omfattes av eldre reguleringsplaner. I bykjernenskal det legges til rette for et mangfold og variasjon i uttrykksformer,opplevelser og aktiviteter/virksomheter. Tiltak holdes innenfor rammenav krav som stilles i bestemmelsene og plan- og bygningsloven for øvrig,når det gjelder estetikk, naboforhold og andre viktige hensyn.Tiltak skal prosjekteres og utføres slik at det får en god arkitektoniskutforming, i samsvar med sin funksjon. Det skal inneha gode visuellekvaliteter både i seg selv, i forhold til dets funksjon og dets bygde ognaturlige omgivelser og plassering.b) Utvendig anlegg og innretninger på offentlig grunn og på offentligtilgjengelig areal skal skal ha en utforming og kvalitet som er tilpassetomgivelser og funksjon. Det skal prosjekteres og utføres slik at de tålerytre og indre belastninger som normalt forekommer.c) HøyderFremgår av bestemmelsene til sentrumsplan.d) Innenfor planområdet skal ubebygd areal holdes i ryddig og ordentligstand. Kommunen kan forby lagring og annen bruk av ubebygd areal,når den etter kommunens skjønn vil virke åpenbart skjemmende ellervære til vesentlig ulempe for andre. Der forhold ved lagring, annen brukeller terreng i nærheten av byggverk kan gjøre opphold eller ferdsel farligkan kommunen pålegge eier å gjennomføre nødvendige sikringstiltak.e) Anlegg og tiltak(kaianlegg,kaikanter, brygger, andre konstruksjoner) vedbryggepromenaden i bykjernen skal utføres med tanke på godestetikk,funksjonalitet og kvalitet. Det skal legges vekt på at tiltaket harlang levetid.f) Natur, landskap og grønntstruktur:M. Hensyn som skal tas til bevaring av eksisterende bygninger og annetkulturmiljø, jfr. pbl § 11-9 nr. 7:N. Forhold som skal avklares og belyses i videre reguleringsarbeid, herunderbestemmelser om miljøoppfølging og –overvåking, jfr. pbl § 11-9 nr. 8:4. SÆRSKILTE BESTEMMELSER - pbl § 11-10 og § 11-11A Bestemmelser til arealformål etter pbl § 11-7 nr 1,2,3 og 4Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 124
Bestemmelser og retningslinjerB Bestemmelser til arealformål etter pbl § 11-7 nr 5 og 6, jfr. pbl § 11-11:For område SB 111 og SB 113 skal det sikres tilstrekkelig tilgjengelighet tillandareal i hht illustrasjon.Kommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 125
Bestemmelser og retningslinjerKommunedelplan for Fredrikstad byområde <strong>2011</strong>-<strong>2023</strong> Side 126