Samisk selvbestemmelse - Gáldu - Resource Centre for the Rights ...
Samisk selvbestemmelse - Gáldu - Resource Centre for the Rights ...
Samisk selvbestemmelse - Gáldu - Resource Centre for the Rights ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
GÁLDU ČÁLA 2/2008Urfolkserklæringen er med andre ord gjeldendenasjonal lovgivning i Bolivia, mindre enn ett åretter at den ble vedtatt i general<strong>for</strong>samlingen.Nasjonal<strong>for</strong>samlingen i Kanada har ogsågjennom et særskilt vedtak bedt om at regjeringeni Kanada fullt ut gjennomfører standardenei urfolkserklæringen på nasjonaltnivå. 38 Disse eksemplene viser at urfolkserklæringenallerede i noen land har fått enstatus som går utover det som man normalttillegger erklæringer som er vedtatt i FNsgeneral<strong>for</strong>samling. Det må antas at detteblant annet skyldes det <strong>for</strong>hold at urfolkserklæringener <strong>for</strong>mulert på en svært <strong>for</strong>pliktendemåte, og det <strong>for</strong>hold at mange avbestemmelsene anses å være uttrykk <strong>for</strong>internasjonal sedvanerett og/eller alminneligeinternasjonale rettslige prinsipper.Urfolkserklæringen har også allerede blittanvendt som en viktig rettskilde i nasjonalerettslige prosesser. Høyesterett i Belize hareksempelvis benyttet erklæringen som rettskildei en avgjørelse om urfolks landrettigheter.Høyesterett i Belize viser til urfolkserklæringen,og gir uttrykk <strong>for</strong> at selv omerklæringer normalt ikke er rettslig bindende<strong>for</strong> statene, så <strong>for</strong>ventes det likevel at erklæringersom inneholder alminnelige folkerettsligeprinsipper ikke ignoreres av statene. 39Domstolen betegner blant annet urfolkserklæringensartikkel 26 som uttrykk <strong>for</strong> etalminnelig folkerettslig prinsipp under henvisningtil at rettskildene i folkeretten ikke erbegrenset til rettslig bindende konvensjoner,<strong>for</strong>di internasjonal sedvanerett også er enviktig rettskilde i folkeretten.Internasjonal sedvanerett kan i mange tilfellerha avgjørende betydning i folkerettsligevurderinger uavhengig av om slike rettsligeprinsipper kommer til uttrykk i rettsligbindende konvensjoner. Sedvanerett vil idenne sammenheng si fast og ensartet statspraksisover tid. Som følge av at internasjonalemenneskerettigheter regulerer <strong>for</strong>holdetmellom staten og individer/grupper innen<strong>for</strong>statens territorium, og altså ikke hvordan debehandler andre stater, så vil statspraksisnødvendigvis begrense seg til statens offisielleopptreden, <strong>for</strong> eksempel gjennom taler ogavstemninger i FNs general<strong>for</strong>samling. 40Høyesterett i Belize legger <strong>for</strong> eksempel storvekt på at Belize stemte <strong>for</strong> vedtakelse avurfolkserklæringen i FNs general<strong>for</strong>samling,og det <strong>for</strong>hold at erklæringen ble vedtattmed et overveldende flertall.Selv om FNs urfolkserklæring i utgangspunktet<strong>for</strong>melt sett ikke et folkerettsligbindende dokument så må likevel mange avdens enkeltbestemmelser anses som rettsligbindende <strong>for</strong> statene <strong>for</strong>di disse enten uttrykkeralminnelige folkerettslige prinsippereller internasjonal sedvanerett. Dette gjelderspesielt i <strong>for</strong>hold til retten til <strong>selvbestemmelse</strong>.2.6 KonklusjonKonferansen i Alta viser at det i dag er størreenighet om at det samiske folket har rett til<strong>selvbestemmelse</strong>. Debatten viser imidlertidogså at flere sentrale spørsmål fremdelesframstår som uavklarte. Det er blant annetikke full statlig enighet om det folkerettsligegrunnlaget <strong>for</strong> den samiske <strong>selvbestemmelse</strong>sretten.Med andre ord er det ikke enighetmed hensyn til om samene har krav på denalminnelige retten til <strong>selvbestemmelse</strong>, ellerom urfolks rett til <strong>selvbestemmelse</strong> er å ansesom en særskilt og begrenset <strong>selvbestemmelse</strong>srett.Den manglende statlige enigheten skaperproblemer og hindringer <strong>for</strong> en <strong>for</strong>tsatt positivsamepolitisk og -rettslig utvikling, deriblant idet videre arbeidet med en nordisk samekonvensjon.Med hensyn til <strong>selvbestemmelse</strong>srettensinterne aspekter synes det på enkelte saksområderå være bred enighet og politisk viljetil å nærmere vurdere hvordan økt samiskselvstyre best kan sikres, deriblant innen<strong>for</strong>områder som kultur, språk, <strong>for</strong>skning ogutdanning. På andre saksområder, som <strong>for</strong>eksempel <strong>selvbestemmelse</strong>srettens ressurs-38 News Release, 9 April 2008: «On Tuesday, April 8, <strong>the</strong> House of Commons passed a resolution to endorse <strong>the</strong> Declaration as adopted by <strong>the</strong> UN,calling on Parliament and <strong>the</strong> Government of Canada to fully implement <strong>the</strong> standards contained <strong>the</strong>rein.» www.nwachq.org/en/documents/JointPressReleasereUNDeclarationHoCVoteApr9-08.pdf39 Supreme Court of Belize, A.D. 2007, Claim No. 171 of 2007, paragraph 131: «Also, important in this regard is <strong>the</strong> recent Declaration on <strong>the</strong> <strong>Rights</strong>of Indigenous Peoples adopted by <strong>the</strong> General Assembly of <strong>the</strong> United Nations on 13 September 2007. Of course, unlike resolutions of <strong>the</strong> SecurityCouncil, General Assembly resolutions are not ordinarily binding on member states. But where <strong>the</strong>se resolutions or declarations contain principlesof general international law, states are not expected to disregard <strong>the</strong>m. This declaration – GA Res. 61/295 - was adopted by an overwhelming numberof 143 states in favor with only four states against with eleven abstentions. It is of some signal importance, in my view, that Belize voted infavor of this declaration. And I find its Article 26 of special resonance and relevance in <strong>the</strong> context of this case, reflecting, as I think it does, <strong>the</strong> growingconsensus and <strong>the</strong> general principles of international law on indigenous peoples and <strong>the</strong>ir lands and resources.»40 Njål Høstmælingen (2003), Internasjonale menneskerettigheter, side 68-6933