Samisk selvbestemmelse - Gáldu - Resource Centre for the Rights ...
Samisk selvbestemmelse - Gáldu - Resource Centre for the Rights ...
Samisk selvbestemmelse - Gáldu - Resource Centre for the Rights ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
GÁLDU ČÁLA 2/20082.3 LøsrivningsproblematikkenFlere innledere tok <strong>for</strong> seg løsrivningsproblematikkeni sine respektive innlegg. StatssekretærRaimo Valle understreket i sitt innleggat regjering og Storting ved flereanledninger har gjort det klart at samisk<strong>selvbestemmelse</strong> må gjennomføres innen<strong>for</strong>rammen av en eksisterende demokratisk stat.Han sa at mange muligens er av den oppfatningat en slik klargjøring er unødvendig,<strong>for</strong>di verken statsdannelse eller et selvstyrendeterritorium er på den samepolitiskedagsorden. Han viste imidlertid til at urfolkserklæringensartikkel 46 slår fast at erklæringenskal anvendes i tråd med FN-pakten, og atikke noe i erklæringen skal kunne <strong>for</strong>tolkes ågi myndighet til eller oppmuntre til noenhandling som vil dele opp eller true, helt ellerdelvis, den territorielle integriteten eller denpolitiske enheten til suverene og uavhengigestater.Sametingspresident Egil Olli sa i sitt innleggat han har merket seg at enkelte stater iflere sammenhenger har funnet det nødvendigå gi uttrykk <strong>for</strong> at urfolks rett til <strong>selvbestemmelse</strong>er avgrenset mot mulighetene <strong>for</strong> egenstatsdannelse. Han understreket at retten til<strong>selvbestemmelse</strong> etter folkeretten i seg selvikke gir adgang til løsrivelse, og at det frasamisk side heller ikke blir hevdet noe ønskeom løsrivelse. Han beklaget den sterke fokuseringenpå løsrivelsesproblematikken <strong>for</strong>didette etter hans syn virker hemmende <strong>for</strong>debatten om samisk <strong>selvbestemmelse</strong>, og <strong>for</strong>diden ikke bidrar til å videreutvikle <strong>for</strong>ståelsenav samenes rett til <strong>selvbestemmelse</strong>. Sametingspresidentensa at det vil være langt merkonstruktivt om man i stedet i større gradfokuserer på <strong>selvbestemmelse</strong>srettens kjerneinnhold,nemlig det <strong>for</strong>hold at samene frittskal kunne bestemme over sin økonomiske,sosiale og kulturelle utvikling, og <strong>for</strong> sineegne <strong>for</strong>mål fritt <strong>for</strong>føye over egne naturressurser.I likhet med sametingspresidenten advarteVars mot en konfliktorientert tilnærming tilspørsmålet om <strong>selvbestemmelse</strong>, <strong>for</strong>di dettefører til at <strong>selvbestemmelse</strong>srettens potensialsom et positivt virkemiddel <strong>for</strong> både urfolkog stater kommer i skyggen. Hun sa at man istedet <strong>for</strong> å fokusere på at <strong>selvbestemmelse</strong>srettenhistorisk sett har vært påberopt somgrunnlag <strong>for</strong> krav om selvstendighet og løsrivelsefra eksisterende stater, i dag bør snuom på problemstillingen og spørre seg omikke en anerkjennelse av urfolks rett til <strong>selvbestemmelse</strong>er et godt egnet virkemiddel <strong>for</strong>å unngå konflikter og bidra til å oppnå fredeligeløsninger mellom statene og urfolk.Vars framhevet <strong>for</strong> øvrig også at det erenighet blant internasjonale folkerettsligeeksperter om at internasjonal rett ikke gir enubetinget og ensidig rett til løsrivelse. Hunviste også til den kanadiske høyesterettsbehandling av spørsmålet om retten til <strong>selvbestemmelse</strong>i Quebec-saken i 1998, hvordomstolen også behandler de vilkår somnormalt stilles <strong>for</strong> løsrivelse; hun viste til atdomstolen er tydelig i sin konklusjon om atet folks rett til <strong>selvbestemmelse</strong> i henhold tilfolkeretten ikke automatisk innbefatter en retttil løsrivelse, og at folkeretten bare akseptererløsrivelse i helt spesielle situasjoner.Stavenhagen ga i sitt innlegg uttrykk <strong>for</strong> ettilsvarende syn, han framhevet <strong>selvbestemmelse</strong>srettensinterne aspekter som sentrale i<strong>for</strong>hold til spørsmålet om hvordan denne rettskal gjennomføres, men understreket samtidigat løsrivelse ikke kan utelukkes i tilfeller hvorstaten er udemokratisk og på en vedvarendemåte krenker urfolks menneskerettigheter oggrunnleggende friheter.Anaya var også av den oppfatning at rettentil <strong>selvbestemmelse</strong> ikke hjemler ensidig løsrivelsefra eksisterende stater. Han poengterte<strong>for</strong>øvrig også at verdens urfolk, nærmestenstemmig, klart har avvist at deres krav omanerkjennelse av deres rett til <strong>selvbestemmelse</strong>er knyttet til noe ønske om etablering av uavhengigestater. Anaya understreket likevel atden universelle retten til <strong>selvbestemmelse</strong>,som nå også uttrykkelig gjelder <strong>for</strong> urfolk,imidlertid ikke utelukker statsdannelse dersomvilkårene <strong>for</strong> dette er til stede. Han konkludertemed at etablering av uavhengige staterimidlertid ikke er <strong>selvbestemmelse</strong>srettenskjernefunksjon.Han begrunnet dette med at det en fullgjennomføring av retten til <strong>selvbestemmelse</strong>ikke betyr etablering av en egen stat, og atetablering av en egen stat dessuten sjelden kanrettferdiggjøres i en postkolonial sammenheng- i alle fall ikke i et menneskerettsligperspektiv. Han argumenterte med at ideen om21