6. Konsekvensutredning - Sandnes Kommune
6. Konsekvensutredning - Sandnes Kommune
6. Konsekvensutredning - Sandnes Kommune
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Naturforvalteren AksjeselskapVaule Sandtak AS– Masseuttak Møgedal/Stutafjellet<strong>Konsekvensutredning</strong>nok likevel næring fra sigevann i tillegg og regnes dermed som minerotrof. Pågrunn av begrenset areal på myra, vil den havne i kategori middels verdi,uavhengig av eksakt vegetasjonstype. Graden av påvirkning med gjødsledearealer rundt og landbruksvei som berører tilgrensede myrarealer, støtter denneverdivurderingen.5. Stutafjellet Sør (193 daa). Middels/stor verdi.Området overlapper med naturtypeavgrensning nr 5, som er avgrenset somkystlynghei. Området består av en mosaikk av fukthei av blåtopp-utforming(H3g), tørrhei av røsslyng-utforming (H1a) og minerotrofe bakkemyrer(tuemyrer). De tørre sandhaugene er fullstendig dominert av røsslyng, mensfuktheiområdet har mye blåtopp, rome og bjønnskjegg, samt noe finnskjegg ogklokkelyng. Fuktheiområdene veksler også med minerotrofe bakkemyrerinnenfor vegetasjonstype fattig tuemyr (H2). Selv om det er variasjonerinnenfor lokaliteten, er det naturlig å verdisette området ut fra selve naturtypenkystlynghei, der alle varianter er sterkt truet. Arealet er noe begrenset, så etterkriteriene i tabell 9.1 kan området ikke gis høyeste verdi. Det er likevelnaturlig å sette verdien til middels til stor verdi. Både som restareal ogvegetasjonstype må denne lokaliteten vurderes som den fineste utformingen avkystlynghei av de aktuelle områdene, selv om det er en del gjengroing medeiner og bjørk.<strong>6.</strong> Stutafjellet Nord (245 daa). Middels/stor verdi.Overlapper med naturtypelokalitet nr <strong>6.</strong> På samme måte som for Stutafjelletsør er det her en mosaikk av tørrhei av røsslyng-utforming (H1a), fukthei avblåtopp-utforming (H3g) og minerotrofe bakkemyrer. Området skiller seg noefra lokalitet 5 ved at det er mer finnskjegg, både i tørrheiområdene ogfuktheiområdene. Dette skyldes beitepåvirkning. Deler av tørrheiutformingeneer også gjengrodd med einer. Innenfor lokaliteten ligger det enmyr av typen fattig minerotrof tuemyr av typen røsslyng-kystheiutforming(K2a). Denne er ikke markert med egen avgrensning i figur 9.9, men liggersom en kile mellom lokalitet 10 og 11. Øvrig myr innenfor lokaliteten er avtypen minerotrof bakkemyr, som har glidende overganger mot fukthei. Somvegetasjonstype er hele lokaliteten riktig å sette til sterkt truet (EN), siden heleområdet kan regnes som deler av kystlynghei. Området har noe begrensetutbredning og kan ikke gis høyeste verdi; kriteriet at det er ”større,sammenhengende arealer” som kan settes til høyeste verdi. Som vist på figur9.8 er det en del inngrep som skiller dette arealet fra nedenforliggende myr(lokalitet 13). Ut fra gjengroing, og noe begrenset areal, settes verdien tilmiddels til stor verdi.99