Miljøplan for Sandnes 2011-2025 - Sandnes Kommune
Miljøplan for Sandnes 2011-2025 - Sandnes Kommune
Miljøplan for Sandnes 2011-2025 - Sandnes Kommune
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
2Innhold1 Innledning......................................................................................52 Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner og jordvern ..92.1 Geologi, landskap og jordsmonn...........................................92.2 Biologisk mangfold................................................................122.3 Forvaltning av sand og grus.................................................152.4 Innsjøer og vassdrag.............................................................182.5 Vilt<strong>for</strong>valtning og fiske<strong>for</strong>valtning.......................................222.6 Vann<strong>for</strong>syning........................................................................242.7 Kulturminner, kulturlandskap og kulturvernvern.............272.8 Jordvern.................................................................................303 Miljøkvalitet i jord, vann og luft.................................................453.1 Radon.....................................................................................453.2 Forurenset grunn..................................................................463.3 Miljøkvalitet i vann................................................................483.4 Forurensning fra trafikk.......................................................563.5 Støy.........................................................................................593.6 Elektromagnetiske felt.........................................................623.7 Avfall......................................................................................653.8 Energi og utslipp av klimagasser.........................................684 Opplevelse, rekreasjon og fysisk aktivitet................................774.1 <strong>Sandnes</strong>markå og andre regionale friluftsområder..........784.2 Friluftsliv i nærmiljøet..........................................................854.3 Barnetråkk.............................................................................864.4 Sykkelbyen <strong>Sandnes</strong>..............................................................875 Virkemidler og verktøy..............................................................895.1 Samfunnssikkerhet og klimatilpasninger...........................895.2 Vurdering av konsekvenser <strong>for</strong> miljø og helse...................865.3 Miljøvennlig drift av <strong>Sandnes</strong> kommune............................975.4 Indikatorer <strong>for</strong> miljøvennlig byutvikling.............................975.5 In<strong>for</strong>masjon............................................................................995.6 Oppfølging og evaluering.....................................................99Stikkordsregister...................................................................... 101Kartvedlegg............................................................................... 103Miljøplan <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong> <strong>2011</strong>-<strong>2025</strong>Foto: <strong>Sandnes</strong> kommune og John Sirevåg,Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Brukerresultat Forord 3ForordMiljøplan <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong> <strong>2011</strong> – <strong>2025</strong> er en del av kommuneplan <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong> <strong>2011</strong> – <strong>2025</strong>.I kommuneplanens dybdeområde Sunn by – helse, trivsel og miljø er sammenhengene mellommiljø og helse beskrevet og illustrert. Miljøplanen er kommunens viktigste styringsdokument <strong>for</strong>arbeidet med miljøvernoppgavene.Det <strong>for</strong>eliggende høringsutkastet til revidert miljøplan bygger videre på Miljøplan <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong>2007 – 2020. Innhold og disposisjon er videreført, men samtlige kapitler er ajourført og revidert.Kapittel 2.8 Jordvern er nytt. I kapittel 3.6 er det innarbeidet <strong>for</strong>slag til ny føre-var strategi <strong>for</strong>trådløse nettverk. Kapittel 3.8 Energi og klima er gjennomrevidert på grunnlag av Framtidensbyer og nylig vedtatt Handlingsplan <strong>for</strong> energi og klima. Det er utarbeidet nye retningslinjer <strong>for</strong><strong>Sandnes</strong>markå i kapittel 4. Kapittel 5.2 Barn og miljøvern i <strong>for</strong>rige miljøplan er flyttet til kapittel 1innledning, og utvidet med vedtak fra Barn- og unges bystyre.Revisjonsarbeidet er gjennomført i henhold til vedtatt planstrategi og planprogram. Det er dentverrsektorielle Sunn by-gruppa som har vært arbeidsgruppe <strong>for</strong> revisjon av miljøplanen. Detteinnebærer at alle fire tjenesteområdene har vært involvert i arbeidet. Kartene er utarbeidet avoppmålingsavdelingen.<strong>Sandnes</strong> 27. desember 2010Hans Kjetil AaskommunaldirektørHans Ivar SømmemiljøvernsjefMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
4Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Brukerresultat Innledning 5kap. 1. innledningMiljøplanen er en del av <strong>Kommune</strong>planen og den er kommunens viktigstestyringsdokument <strong>for</strong> arbeidet med miljøvernoppgavene.Overordnet plangrunnlag – visjon og målsettinger<strong>Kommune</strong>planens visjon er også Miljøplanens visjon:• <strong>Sandnes</strong> – i sentrum <strong>for</strong> framtiden, med verdiene romslig, modig og sunnI det romslige ligger mangfold, toleranse og generøsitetDet modige indikerer at vi må våge å ta modige grep og være ambisiøse.Det sunne bygger på bærekraftbegrepet med fokus på helse, miljø og trivsel.<strong>Kommune</strong>planens hovedmål <strong>for</strong> helse, trivsel og miljø:• <strong>Sandnes</strong> skal være et bærekraftig samfunn• <strong>Sandnes</strong> skal være et samfunn med gode og likeverdige livsvilkår <strong>for</strong> alleMiljøplanens delmål <strong>for</strong> Naturgrunnlag, biologisk mangfold og kulturminner:• <strong>Kommune</strong>n skal <strong>for</strong>valte naturressursene, det biologiske mangfoldet, kulturminnene ogverdifull jordbruksjord på en bærekraftig måte.Miljøplanens delmål <strong>for</strong> Miljøkvalitet i jord, vann og luft:• <strong>Kommune</strong>n skal arbeide <strong>for</strong> å sikre miljøkvalitet i jord, vann og luft som fremmer godhelse og godt miljø• <strong>Kommune</strong>n skal arbeide planmessig med å redusere eksisterende <strong>for</strong>urensninger i jord,vann og luft til nivåer som ikke er til skade <strong>for</strong> helse eller miljøMiljøplanens delmål <strong>for</strong> Opplevelse, rekreasjon og fysisk aktivitet:• <strong>Kommune</strong>n skal sikre befolkningen muligheter <strong>for</strong> helse og trivsel gjennom aktivitet ogopplevelse i natur og nærmiljøForutsetninger <strong>for</strong> arbeidet med miljøvernoppgavene i <strong>Sandnes</strong><strong>Sandnes</strong> kommune er medlem i Verdens helseorganisasjons europeiske nettverk av sunne byersom er en satsing <strong>for</strong> å fremme bedre helse og livskvalitet bl.a. basert på bevisst miljøpolitikk.(Jf <strong>Kommune</strong>planens dybdeområde Sunn by – helse, trivsel og miljø)Dette betyr at miljøvernarbeidet i <strong>Sandnes</strong> er motivert ut fra både hensynet til:• innbyggernes helse, trivsel og livskvalitet, og• bærekraftig <strong>for</strong>valtning av naturgrunnlaget og det biologiske mangfoldetSiden Brundtlandkommisjonens rapport ”Vår felles Fremtid” ble presentert i 1988 harlokalt miljøvernarbeid under slagordet ”tenke globalt – handle lokalt” fått stadig størrebetydning i Norge.<strong>Sandnes</strong> kommune har sluttet seg til Fredrikstaderklæringen om Lokal Agenda 21 hvor detbl.a. heter:Vårt mål er:• en bærekraftig samfunnsutvikling som sikrer livskvalitet og livsgrunnlag både i dag og<strong>for</strong> kommende generasjonerMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>3
Brukerresultat Innledning 7I 2010 vedtok BUBS bl.a. følgende anbefaling fra ungdomsrådet:Byen skal utvikle seg til en grønn, miljøvennlig og sunn by med fremkommelighet <strong>for</strong> alle. Full av aktivitetog rik på kultur.• Sentrum skal ha en harmonisk blanding av gammelt og nytt. det historiske kulturmiljøet iLanggata skal bevares og sprites opp med farger. de nye bygningene i sentrum skal værefremtidsrettet både når det gjelder <strong>for</strong>m og miljøhensyn. gjerne med grønt og parkareal på taket.• <strong>Sandnes</strong> skal være en trygg by med mange muligheter <strong>for</strong> en ung befolkning. det skal satses påde kulturbygg som alt er der, og det skal bygges nye lokaler med varierte tilbud som øvingslokaler,dansescener, utesteder, teater med teaterklubb, storscene på ruten, flere muséer ogoffentlig bad med bystrand ved Vågen• i sentrum skal bilene parkeres under bakken slik at gater og plasser er <strong>for</strong>beholdt <strong>for</strong>fotgjengere, syklister og ulike aktiviteter• Sandvedparken skal utvikles til en stille grønn lunge som knytter sentrum til naturområdeneuten<strong>for</strong> byen. det skal knyttes ulike aktiviteter til parken: lekeplasser, idrettsanlegg, ballbaner, ettempel med restaurant som en attraksjon <strong>for</strong> turister.• det skal bygges tett i sentrum slik at naturområder og landbruket uten<strong>for</strong> sentrum kan bevares.• ungdom i <strong>Sandnes</strong> er veldig opptatt av grøntområder og parker. Steder der folk kan bevege segog treffe andre folk. trim, frisk luft, fysiske aktiviteter. Vi vil trekke parken ned til sjøen. kan vilegge grøntområder oppå bebyggelse?• Vi vil ha mangfold. dette gjelder både det materielle (bygg, transport mv.) og det menneskelige(andre kulturer, religion, rase, alder mv.).• en bystrand er en ønskedrøm. Så sentralt som mulig.• Sykkel og gange som transport må vektlegges og gis høy prioritet og gode betingelser.• kollektivtransport er viktig.• rent vann i Vågen. kloakkproblemene må løses snarest.• Bilparkering bør skje under bakken.• Prøve ut ny teknologi og nye løsninger.• ungdom i <strong>Sandnes</strong> ønsker ulike kulturaktiviteter og flerkulturelle løsninger slik at det er plass tilalle. det skal være like fint å bo i sentrum som i de andre bydelene.Læring og lekEn av skolenes og barnehagenes hovedmålsettinger er å bidra til utvikling av det miljøbevisstemennesket. Barn og unge skal gjennom deltakelse i aktiviteter gis muligheter til godeopplevelser, utfoldelse og læring i friluft. Dette skal gi dem innsikt i og <strong>for</strong>ståelse <strong>for</strong>sammenhengene i naturen og samspillet mellom mennesker og natur.Det er utarbeidet et eget hefte som viser de viktigste undervisningsområder i <strong>Sandnes</strong> (jf kart 5.2)Det er i tillegg utarbeidet fem undervisningshefter ”Naturlig vis” <strong>for</strong> ulike naturområder/naturtyper i <strong>Sandnes</strong>:• Riaren og Iglemyr – barskog og myr• Plassatjern – naturlig fisketomme innsjøer og tjern• Heigre og Soma naturparker – restarealer i jordbruket• Rogaland arboret – kulturlandskap/andre <strong>for</strong>ekomster• Elver, vatn og myrMål:• råd og anbefalinger som BuBS har gitt gjennom resolusjonen fra 2008 og anbefalingene fra2010 skal være et grunnlag <strong>for</strong> arbeidet med miljøvernoppgavene i <strong>Sandnes</strong>.• Alle skoler og barnehager i <strong>Sandnes</strong> skal ha muligheter til opplevelse, aktiviteter og læring inaturområder i sitt nærmiljø• Svært viktige undervisningsområder skal bevares, og viktige undervisningsområder bør bevares.Strategier og tiltak:• Benytte registrerte undervisningsområder i all arealplanlegging.• Stimulere alle skoler til organisering av uteskoler og legge til rette <strong>for</strong> etablering avnaturbarnehager og natur-SFo.• utarbeide undervisningshefter <strong>for</strong> naturtypene barskog og edellauvskog• Bruke BuBS sine råd og anbefalinger aktivt i samfunnsutviklingenMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>5
8 ØkonomiplandokumenteneMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
kap 2.0 Naturgrunnlag, biologiskmangfold, kulturminner og jordvernNaturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner Brukerresultat og jordvern 9<strong>Kommune</strong>n skal bidra til å sikre en <strong>for</strong>svarlig bruk av naturressursene slik atnaturen blir en varig kilde <strong>for</strong> menneskelig virksomhet, helse og trivsel.Arbeidet skal sikre bevaring av naturens variasjonsrikdom <strong>for</strong> planter og dyrog deres leveområder, landskap og geologiske <strong>for</strong>ekomster. Arter ognaturtyper som står i fare <strong>for</strong> å <strong>for</strong>svinne i kommunen må bevares.Delmål naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner og jordvern:• <strong>Kommune</strong>n skal <strong>for</strong>valte naturressursene, det biologiske mangfoldet ogkulturminnene på en bærekraftig måteLovgrunnlag• Plan- og bygningsloven• Naturmangfoldloven• Lov om viltet• Lov om laksefisk og innlandsfisk mv.• Lov om kulturminner• JordlovenAndre viktige dokumenter:• Fylkesdelplan <strong>for</strong> friluftsliv, idrett, naturvern og kulturvern (FINK) 2004• Fylkesdelplan <strong>for</strong> byggeråstoffer 2006• <strong>Kommune</strong>delplan <strong>for</strong> kulturminner og kulturmiljøer i <strong>Sandnes</strong> 2005-2017.Ansvar og myndighetMiljøverndepartementet (MD) er øverste natur- og miljøvernmyndighet. Direktoratet <strong>for</strong>natur<strong>for</strong>valtning (DN) er departementets faglige rådgivningsorgan i naturvernsaker. DN erogså tillagt myndighet til selv å fatte fredningsvedtak og til å gi retningslinjer m.m.Riksantikvaren og fylkeskommunen har myndighet etter kulturminneloven.Fylkesmannen representerer MD og DN og staten <strong>for</strong> øvrig i fylket og har tilsyn med atNorsk politikk blir fulgt opp lokalt.<strong>Kommune</strong>n har et stort ansvar <strong>for</strong> å ta vare på naturen. Gjennom arealplanlegging ogsaksbehandling skal kommunen ta hensyn til viktige naturinteresser. Bystyret har anledningtil å regulere områder til naturvern<strong>for</strong>mål etter plan- og bygningsloven.Landbruksmyndighetene skal ta hensyn til viktige natur<strong>for</strong>ekomster i sitt arbeid med planer<strong>for</strong> nydyrking, bygging av skogsveier og <strong>for</strong> skogsdrift.2.1 geologi, landskap og jordsmonnInnledning<strong>Sandnes</strong> kommune spenner over flere landskapsregioner. Deler av kommunen inngår iFlatjæren. Områdene langs Høgsfjorden er en del av de midtre bygder på Vestlandet. Dennordre spissen av kommunen inngår i regionen som dekker områdene mellom ytre kyststrøkog midtre fjordstrøk.Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>1
10 Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner og jordvernFlatjæren er preget av flatt og/eller småbølgete landskap. Arealene her er i stor grad utnyttettil dyrka mark og beitemark der det ikke er bebyggelse. Det er i dag kun rester av det”opprinnelige landskapet”, som myr og kystlynghei. Landskapet øst <strong>for</strong> linjen mellom<strong>Sandnes</strong> by og Lonavannet er småkupert og åspreget i vestre del, med noe brattere overgangermot øst. Bebyggelsen er <strong>for</strong> det meste spredt og i store trekk knyttet til de lavereliggendearealer. Dyrka mark finnes først og fremst knyttet til bebyggelsen, men en del arealer i merhøyereliggende deler er også oppdyrket. Store arealer benyttes som beitemark <strong>for</strong> småfe ogstorfe.Naturlig furuskog dominerer i de østre og nordre deler, mens bjørk er dominerende ellers ikommunen. I området mellom Sviland og <strong>Sandnes</strong> by dekker kulturbarskog store arealer.Edelløvskog er først og fremst knyttet til sør- og vestvendte skråninger ved Gandsfjorden ogved Ims-Lutsivassdraget, men skogteiger finnes spredt i hele kommunen. Lynghei er bl.a.utbredt sør og sørøst i kommunen, men arealene minsker på grunn av gjengroing ogoppdyrkning. Myrer finnes ennå spredt i hele kommunen, men mange er oppdyrket i løpet avde siste tiår. Ferskvann er spredt over hele kommunen, og Dybingen, Kyllesvannet,Lutsivannet, Storvatnet og Imsvannene danner et markert landskapstrekk. Denne aksen medvann har stor betydning <strong>for</strong> landbruk, fritidsfiske, friluftsliv og biologisk mangfold.<strong>Sandnes</strong> kommune grenser til saltvann mot nord (Gandsfjorden) og øst (Høgsfjorden).Strandtypen er stort sett strandberg, men grusstrender og mindre sandstrender finnes også.<strong>Sandnes</strong>vågen er preget av gruntvannsstrender, men her er store arealer utbygd.Store deler av de høyereliggende deler av kommunen er treløse og høyfjellspregete. Mangelpå trær er ikke klimatisk betinget, men er et resultat av beite og skjøtsel over lang tid. Det ertegn som tyder på at skogen vil invadere store deler av de treløse arealene i kommunendersom gjengroingen som vi i dag er vitne til ikke stoppes. Gjengroingen går gjennom flerestadier, med ulike plantearter i hvert stadium. Et generelt trekk er at einer vil dominere itidlige stadier, før treslag som bjørk og furu etter hvert overtar. Gjengroingsprosessen erkommet lenger i de deler av kommunen som har vesentlig redusert beitepress.BerggrunnBerggrunnen i <strong>Sandnes</strong> har et markert skille langs en sørgående akse (<strong>for</strong>kastningslinje)gjennom Gandsfjorden sørover mot Ogna. På østsiden av denne aksen er det grunnfjell somhører med til det store sør-norske grunnfjellsområdet. Berggrunnen består vesentlig avgneiser, granitt og gneisgranitt.Lavlandet vest <strong>for</strong> grunnfjellsområdet har mer variert berggrunn som amfibolitt,hornblendeskifer, glimmerskifer og gneiser. Gneisene er mest dominerende.LøsavleiringerLøsavleiringene i <strong>Sandnes</strong> består vesentlig av morene, ishavsleire, breelvavsetninger og myr.Moreneavsetningene er mest dominerende, men i enkelte strøk kan breelvavsetninger pregelandskapet sterkt (sand- og grushauger i Foss-Eikelands-området, Sviland-, Bråstein- ogRiskaområdet). Også myrområder setter sitt preg på landskapet. Leirbakkene rundt <strong>Sandnes</strong>må også nevnes som dominerende i landskapsbildet, selv om disse er langt mindre iutstrekning.2Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner Brukerresultat og jordvern 11JordsmonnJordsmonnet på flatlandet er lite preget av stedegne bergarter. Dette skyldes atmorenemassene som er avleiret her er tilført området langveisfra. Innen grunnfjellsområdet erdet også mest morenejord, men denne har sitt opphav i stedegne bergarter. En litt grovinndeling av jordbunns<strong>for</strong>holdene kan kort sammenfattes slik:• Morenejord utgjør den overveiende del av jordsmonnet.• Sedimentær jord finnes særlig i leirområdene i kommunen; Sørbø - Hove - Austrått -Hana - Vatne – Auestad.• Bonitet står <strong>for</strong> markas/jordas evne til å produsere skog. Produktiv og rik natur(biologisk mangfold) er ofte knyttet til områder med bra bonitet.• Inngrepsfrie naturområder. Det er definert tre typer av inngrepsfrie områder; sone 1,sone 2 og sone 3, med henholdsvis mer enn 5 km, 3 km og 1 km avstand til tekniskinngrep. I <strong>Sandnes</strong> finnes noen få områder i sone 3. (jf. kart 2.1).• Organisk jord. Myrjord dominerer i <strong>Sandnes</strong>. En finner myrareal spredt over helekommunen. Soma-, Stokka-, Bærheim-myrene og Skas-Heigre-myrene strekker segfra grensen mot Klepp og nordover til Lura.• Jordbruksjord. I <strong>Sandnes</strong> er det ca 50 000 da. dyrka jord og 27 000 da. kulturbeite.Verneverdige geologiske <strong>for</strong>ekomsterI Rapport T-678 fra Miljøverndepartementet (Universitet i Bergen 1987) er det utarbeidet<strong>for</strong>slag til vern av kvartærgeologiske områder og <strong>for</strong>ekomster i Rogaland. Rapporten omfatter5 områder i <strong>Sandnes</strong>, der 3 har høyeste prioritet.tabell 2.11. Prioritet:Sygno/kråkebergetBråsteinsnutenåslandsnuten(time/<strong>Sandnes</strong>)2. Prioritet:Stokkaheia3. Prioritet:LeanutenStøt- og lésidemorene" "" "Støt- og lésidemoreneStøt- og lésidemoreneResultatmål og tiltakResultatmål• Verneverdige geologiske <strong>for</strong>ekomster i <strong>Sandnes</strong> skal beskyttes mot inngrep som kan <strong>for</strong>ringe<strong>for</strong>ekomstenes geologiske kvaliteter. (Sygno, Bråsteinnuten, åslandsnuten, Stokkaheia ogLeanuten)Tiltak/<strong>for</strong>valtning• Ved iverksetting av tiltak i de 5 verneverdige områdene skal konsekvensene <strong>for</strong> vedkommendeområde først vurderes. det skal ikke tillates uttak av masser eller andre inngrep som kan <strong>for</strong>ringeverdien av noen av de 5 verneverdige <strong>for</strong>ekomstene.Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>3
12 Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner og jordvern2.2 Biologisk mangfoldNaturmangfoldlovens § 3 gir følgende definisjon <strong>for</strong> biologisk mangfold:• Mangfoldet av økosystemer, arter og genetiske variasjoner innen<strong>for</strong> artene, og deøkologiske sammenhengene mellom disse komponenteneHvor<strong>for</strong> biologisk mangfold er viktig:• Biologisk. Det er viktig å opprettholde det biologiske mangfoldet både på arts- oggennivå.• Økologisk. Rikt biologisk mangfold i økologisk balanse er grunnlaget <strong>for</strong> allesivilisasjoner.• Opplevelse og estetikk. Det biologiske mangfoldet er en viktig livsverdi <strong>for</strong> mangemennesker.• Moral og etikk. Alt liv har en egenverdi, og alle levende organismer har rett til å leve.• Økonomisk. Mangfoldet har stor økonomisk verdi.• Miljøindikatorer. Forekomst og bestands<strong>for</strong>hold brukes ofte som indikatorer påmiljøtilstand.Faktorer som har betydning <strong>for</strong> det biologiske mangfoldet i et landskap:• Klimatiske <strong>for</strong>hold. Temperatur, nedbør, luftfuktighet og vind har alle betydning.• Berggrunn og løsmasser. Berggrunnen evne til å <strong>for</strong>vitre innvirker på jordsmonnet ogde planter som etableres der. Vegetasjonens rikhet danner grunnlaget <strong>for</strong> faunaen påstedet.• Jordsmonnet utvikles med grunnlag i berggrunn, løsmasser, topografiske ogklimatiske <strong>for</strong>hold. Næringsrikt jordsmonn, gir grunnlag <strong>for</strong> rik vegetasjon, insekterog mikrorganismer.• Topografi. Områder med store lokaltopografiske variasjoner vil huse flere arter ennhomogene landskap, noe som igjen gir grunnlag <strong>for</strong> flere leveområder (nisjer).• Menneskeskapte <strong>for</strong>hold som arealinngrep/bruk og ulike <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> <strong>for</strong>styrrelse.• Moderne landbruksdrift påvirker i stor grad det biologiske mangfoldet ved hogst avgammel skog, gjødsling, senking, drenering, oppdyrking, vegbygging, arealavrenningmv.• Menneskelig <strong>for</strong>styrrelse påvirker <strong>for</strong>ekomsten av en rekke følsomme fugle- ogdyrearter.Hva begrepet biologisk mangfold innebærer i miljøplanenKartlegging og beskrivelse av det biologiske mangfoldet omfatter fire ulike <strong>for</strong>hold:1. Naturtyper (kart 2.2.2).Det er beskrevet 56 ulike naturtyper på land, hvor følgende er registrert i <strong>Sandnes</strong>:• Myr, inntakt lavlandsmyr og rikmyr.• Rasmark, sørvendt berg og rasmark.• Kulturlandskap, kystlynghei, småbiotoper, store gamle trær og parklandskap (Oppdatertiht Ecofact 79/2009)• Restareal, avgrenset naturpreget areal i jordbruksområde.• Våtmark, viktige bekkedrag, rike kulturlandskapssjøer, dammer og naturlig fisketommeinnsjøer og tjern.• Skog, rik edelløvskog, gammel edelløvskog, rikere sumpskog, gammel lauvskogog kystfuruskog.• Kyst og havstrand, havstrand.Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast 4jan <strong>2011</strong>
Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner Brukerresultat og jordvern 13I tillegg er det registrert følgende marine naturtyper i <strong>Sandnes</strong> (jf Ecofact 35/2010):• Bløtbunnsområder i strandsonen• Skjellsand<strong>for</strong>ekomster• Ålegressenger• Større østers<strong>for</strong>ekomster• Større kamskjell<strong>for</strong>ekomster2. Rødlistearter (kart 2.2.3).Plante og dyrearter som er truede, sjeldne, fåtallige og/eller spesielt hensynkrevende.Tabellen viser de ulike kategoriene.Kategorier Kode Kommentarutryddet eX (extinct) Arter som er utryddetdirekte truet e (endangered) Arter som er direkte truetSårbar V(vulnerable) Sårbare arter med sterk tilbakegangSjelden r (rare) ikke direkte truet, men utsattkrever varsomhet dC (demands care) krever spesielle hensyn og tiltakkrever overvåkingdm (demandsmonitoring)Har gått tilbake, utviklingen børovervåkes.I <strong>Sandnes</strong> er det registrert rødlistarter innen følgende plante- og dyregrupper:• Pattedyr• Fugler• Krypdyr, amfibier og bløtdyr• Insekter• Karplanter• Moser• Lav(Enkelte lokaliteter er unntatt offentlighet).Miljøvernminister Erik Solheim opp<strong>for</strong>dret i 2008 ordfører i <strong>Sandnes</strong> til å ta et særlig ansvar<strong>for</strong> rødlistearten fløyelsbjørnebær (Rubus vestitus) som finnes i områdene på vestsiden avDybingen (jf. hovedbilde kapittel 2).3. Ferskvanns<strong>for</strong>ekomster (kart 2.2.2).Følgende kategorier er med i registreringene:• Gytebekker <strong>for</strong> sjøørret (Oppdatert iht Ecofact 43/2010)• Gyteelv <strong>for</strong> laks• Gyteplass <strong>for</strong> elveniøyeMaterialet her er ikke fullgodt og videre kartlegging er ønskelig <strong>for</strong> laks, elveniøye ogelvemusling.Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>5
14 Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner og jordvern4. Viltområder (kart 2.2.1). Vilt omfatter alle arter pattedyr, fugler, amfibier og krypdyr.Viltområdekartet beskriver viktige yngle, beite og oppholdsplasser <strong>for</strong> følgende dyregrupper:• Leveområder <strong>for</strong> hjortevilt (elg og hjort)• Leveområder <strong>for</strong> hønsefugl• Leveområder <strong>for</strong> spurvefugl• Leveområder <strong>for</strong> våtmarksfugl og sjøfuglVerdisetting av biologisk mangfold• Alle lokalitetene som er registrert er gitt prioritet viktig eller svært viktig. En sværtviktig lokalitet er her et typeområde eller art som er sjelden i regional eller nasjonalsammenheng. Verdisettingen av lokaliteten er grunnlaget <strong>for</strong> den prioritet arten ellerområdet er gitt. Verdien er gitt med følgende inndeling:• Kategori 3 = nasjonal verdi (Norge).• Kategori 2 = Fylkesverdi/regional verdi.• Kategori 1 = Lokal verdi (Sandes/Jæren).• Det er en glidende overgang mellom viktige og svært viktige lokaliteter <strong>for</strong> detbiologiske mangfoldet. Områder som er verdisatt til svært viktige er vist påkommuneplankartet som hensynssoner. Kart 2.2. viser både svært viktige og viktigeområder <strong>for</strong> biologisk mangfold i <strong>Sandnes</strong>.Kart <strong>for</strong> biologisk mangfold i <strong>Sandnes</strong>Naturtypekartet <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong> er revidert i 2010 basert på registrering av nye naturtyper(kystlynghei og marine naturtyper) og ny registrering av gyte- og oppvekstbekker <strong>for</strong> sjøørret.Områder <strong>for</strong> biologisk mangfold er vist på kart 2.2 (Viltområdekartet 2.2.1 må ses isammenheng med kart 2.2 som også har in<strong>for</strong>masjon fra tidligere viltområdekart, jf.Miljøplan <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong> 2002-2017, kart 2.3).Resultatmål og tiltakResultatmål• Svært viktige områder eller lokaliteter <strong>for</strong> det biologiske mangfoldet i <strong>Sandnes</strong> skal bevares.jf. kart 2.2. og kommuneplankartet.• Viktige områder <strong>for</strong> det biologiske mangfoldet i <strong>Sandnes</strong> bør bevares. jf. kart 2.2.• Våtmarksområder, dyre- og plantelivsområder og individer (trær) i <strong>Sandnes</strong> som er vernet ved lovskal bevares. jf. kart 2.1 og kommuneplankartet.• Bevare <strong>for</strong>ekomstene av fløyelsbjørnebær (Rubus vestitus) i <strong>Sandnes</strong>Tiltak/<strong>for</strong>valtning• tiltak eller inngrep som kan være til skade <strong>for</strong> viktige/svært viktige områder <strong>for</strong> det biologiskemangfoldet i <strong>Sandnes</strong> skal ikke tillates uten at tungtveiende samfunnsmessige grunner tilsier det.• Følgende kartlegginger bør gjennomføres i <strong>Sandnes</strong>:− Naturtyper i kulturlandskapet− kartlegging av marine naturtyper i tillegg til kartleggingen i 2010.− rikmyrer− kartlegging av rødlistede karplanter og oseaniske moser− kartlegging av <strong>for</strong>ekomster av fløyelsbjørnebær i <strong>Sandnes</strong>Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast6jan <strong>2011</strong>
Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner Brukerresultat og jordvern 152.3 Forvaltning av sand og grusLovgrunnlag• Plan- og bygningslovens § 33.• Jordloven med <strong>for</strong>skrift om nydyrking• <strong>Kommune</strong>planens arealdel med bestemmelserAnsvar og myndighetI <strong>Sandnes</strong> kommune er det enhet <strong>for</strong> byplan ved byplansjefen som har det administrativeansvar <strong>for</strong> behandling av <strong>for</strong>melle saker om masseuttak og fyllinger. Utvalg <strong>for</strong> byutviklinger politisk fagutvalg.Faglig beskrivelseLøsmasse av sand og grus, og fjell med spesielle kvaliteter er <strong>for</strong> mange grunneiere, og<strong>for</strong> samfunnet, en viktig ressurs, som ofte kan ha stor økonomisk betydning. Både avhensyn til naturmiljøet, folks mulighet <strong>for</strong> opplevelse og rekreasjon, og avsamfunnsøkonomiske hensyn er det der<strong>for</strong> viktig å ha en god praksis <strong>for</strong> behandling avsaker som gjelder nye anlegg <strong>for</strong> råstoffutvinning.Masseuttak og fyllinger kan skape en rekke konflikter i <strong>for</strong>hold til helse, trivsel og miljø.Viktige naturverdier kan <strong>for</strong>ringes eller gå tapt og utvinningen av massene kan medførestøy og støv til sjenanse <strong>for</strong> naboer og friluftsliv.Noen miljø<strong>for</strong>hold som kan bli påvirket negativt:• Geologisk verneverdige <strong>for</strong>ekomster ved at <strong>for</strong>masjonene blir endret eller fjernet.• Våtmarksområder ved at vannføring endres, <strong>for</strong>urensninger o.a.• Leveområder <strong>for</strong> vilt ved at viktige lokaliteter går tapt.• Viktige botaniske <strong>for</strong>ekomster ved at viktige <strong>for</strong>ekomster går tapt eller endrer karakter.• Naturområder langs vassdrag ved at verneverdig natur går tapt.Områder <strong>for</strong> friluftslivet, <strong>for</strong>nminner, kulturminner og kulturlandskap kan skades ved:• Områder <strong>for</strong> friluftsliv kan bli ødelagt eller få redusert rekreasjonsverdi• Fornminner kan gå tapt• Kulturminner som veger, bruer, steingarder o.a. kan gå tapt• Plantinger, beitemark, slåttemark, større landskap o.a., kan gå tapt eller skadesFylkeskommunen har sammen med berørte kommuner utarbeidet en egen Fylkesdelplan <strong>for</strong>byggeråstoffer på Jæren (vedtatt desember 2006).Følgende grusområder i <strong>Sandnes</strong> er presentert og vurdert i planen. Her rangert etter egnethetog konfliktgrad:Forekomst egnethet konfliktnivåHetland regionalt meget viktig <strong>for</strong>ekomst svært høyt konfliktnivåespeland sør regionalt meget viktig <strong>for</strong>ekomst svært høyt konfliktnivåLevang regionalt viktig <strong>for</strong>ekomst moderat konfliktnivåFoss-Vatne regionalt viktig <strong>for</strong>ekomst svært høyt konfliktnivåespeland nord kommunalt/lokalt meget viktig <strong>for</strong>ekomst meget høyt konfliktnivåFiggjo kommunalt/lokalt meget viktig <strong>for</strong>ekomst moderat konfliktnivåSvihus grus kommunalt/lokalt meget viktig <strong>for</strong>ekomst høyt konfliktnivårøynli kommunalt/lokalt viktig <strong>for</strong>ekomst moderat konfliktnivåSeldal kommunalt/lokalt viktig <strong>for</strong>ekomst moderat konfliktnivåMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>7
16 Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner og jordvernFølgende pukkområder i <strong>Sandnes</strong> er presentert og vurdert. Her rangert etter egnethet ogkonfliktgradForekomst egnethet konfliktnivåSvihus pukk regionalt meget viktig <strong>for</strong>ekomst høyt konfliktnivåkolfjellet regionalt viktig <strong>for</strong>ekomst høyt konfliktnivåmøgedal (time*) regionalt viktig <strong>for</strong>ekomst meget høyt konfliktnivåSkrussfjellet regionalt viktig <strong>for</strong>ekomst høyt konfliktnivåSporaland regionalt viktig <strong>for</strong>ekomst høyt konfliktnivå*) Møgedal er regnet blant områdene i Time, men det strekker seg også inn i <strong>Sandnes</strong>.Fylkesdelplanen deler områdene inn i tre plankategorier, 1, 2 og 3.• Områdene med lavt/moderat konfliktnivå og middels konfliktnivå er i hovedsakplassert i plankategori 1. Områder som er aktuelle <strong>for</strong> uttak av grus eller pukk.• Områdene med høyt konfliktnivå er i utgangspunktet plassert i plankategori 2. Detteer områder som kan ha et høyt konfliktnivå knyttet til en eller flerearealbruksinteresser. For en god del av områdene i denne kategorien er det behov <strong>for</strong>en nærmere vurdering av egnethet og/eller konfliktgrad <strong>for</strong> å avklare områdets status.For en del områder i denne kategorien kan det vise seg at konfliktnivået er <strong>for</strong> høyt tilat uttak kan anbefales.• Områder i kategori 1 og 2 bør generelt ikke bygges ned så lenge de inneholderutnyttbare ressurser.• Områder med meget høyt konfliktnivå og svært høyt konfliktnivå er i utgangspunktetplassert i plankategori 3. Dette er områder som er vurdert å ha et så høyt konfliktnivåat de ikke bør åpnes <strong>for</strong> uttak uten at det <strong>for</strong>eligger spesielt tungtveiendesamfunnsmessige hensyn.Grus<strong>for</strong>ekomstene i <strong>Sandnes</strong> er plassert i følgende plankategorier (jf. kart 2.3):Plankategori 1 Plankategori 2 Plankategori 3Figgjo Svihus grus espeland sørLevangespeland nordHetland Foss-Vatne (deler av området) Foss-Vatne.røynliSeldalPukk<strong>for</strong>ekomster i <strong>Sandnes</strong> er plassert i følgende plankategorier (jf. kart 2.3):Plankategori 1 Plankategori 2 Plankategori 3møgedal (delvis time)SkrussfjelletkolfjelletSporalandSvihus pukkFylkesdelplanens retningslinjer <strong>for</strong> nye masseuttak, og <strong>for</strong> etablering av deponi <strong>for</strong> renegravemasser, er lagt til grunn <strong>for</strong> ny retningslinje <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong>.Forvaltningsmål Sand, grus og steinressursene i <strong>Sandnes</strong> skal <strong>for</strong>valtes på en måte som ivaretar eiernesog samfunnets interesser, og samtidig sikrer hensynet til miljø<strong>for</strong>holdene.det skal ikke tillates masseuttak i følgende områder:1. geologisk verneverdige områder2. Viktige/svært viktige områder <strong>for</strong> det biologiske mangfoldet3. Naturreservater4. Viktige friluftsområderMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>8
Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner Brukerresultat og jordvern 17Tiltak/<strong>for</strong>valtning:• Ved søknad om nye uttak av byggeråstoffer, massedeponier eller andre større terrenginngrep skalretningslinjene <strong>for</strong> etablering av masseuttak legges til grunn.• Ved søknad om nye masseuttak/<strong>for</strong>nying av eksisterende anlegg skal konsekvensene <strong>for</strong>natur<strong>for</strong>holdene i området utredes før tillatelse blir gitt (jf. 5.3 sjekkliste <strong>for</strong> vurdering avkonsekvenser <strong>for</strong> miljø, helse og samfunnssikkerhet)• Ved søknad om nye masseuttak skal radoninnholdet i massene først undersøkes.Retningslinjer <strong>for</strong> planlegging og saksbehandling av nye uttak av byggeråstoffer,massedeponier og andre større terrenginngrep (jf. kart 2.3).1. områdene deles inn i følgende kategorier:1. områder som er aktuelle <strong>for</strong> uttak av grus og pukk.2. områder der det er nødvendig med en nærmere vurdering av mulighetene <strong>for</strong> uttak.3. områder der konfliktnivået er så høyt at det i utgangspunktet ikke bør åpnes <strong>for</strong> uttak uten at det<strong>for</strong>eligger spesielt tungtveiende samfunnsmessige hensyn.2. retningslinjer til områdekategorienea. konsekvensanalysen som er utført i tilknytning til fylkesdelplanen gir ikke unntak fra plan- ogbygningslovens krav til konsekvensutredninger. Alle saker om uttak av grus eller pukk skal vedbehandling være tilfredsstillende opplyst, uavhengig av hva slags plankategori området har ifylkesdelplanen.b. områder i kategori 1 er vurdert å ha et lavere konfliktnivå, sammenlignet med andre områder iplanen. Nye uttak av byggeråstoffer i regionen skal <strong>for</strong>trinnsvis styres til områder i dennekategorien, eller andre områder med tilsvarende lav eller moderat konfliktgrad.c. områder i kategori 2 er vurdert å ha et middels høyt eller høyt konfliktnivå knyttet til én eller flerearealbruksinteresser. Som utgangspunkt bør nye uttak styres mot områder medarealbrukskonflikter på et lavt nivå – sett i <strong>for</strong>hold til andre tilgjengelige områder. dette innebærerat områder i kategori 1 bør prioriteres før områder i kategori 2, <strong>for</strong>utsatt at det eksisterertilstrekkelige utnyttbare ressurser i kategori 1.d. For en god del områder i kategori 2 er det behov <strong>for</strong> en nærmere vurdering av egnethet og/ellerkonfliktgrad <strong>for</strong> å avklare områdets status. For noen områder kan en nærmere vurderingresultere i at deler av området viser seg å ha en lavere konfliktgrad og kan åpnes <strong>for</strong> uttak. Fornoen områder kan det være aktuelt å åpne <strong>for</strong> uttak på visse vilkår. For en del områder i kategori2 kan det også vise seg at konfliktnivået er <strong>for</strong> høyt til at uttak kan anbefales.e. områder i kategori 3 er vurdert å ha et så høyt konfliktnivå at de i utgangspunktet ikke bør åpnes<strong>for</strong> uttak av byggeråstoffer, uten at det <strong>for</strong>eligger spesielt tungtveiende samfunnsmessigehensyn. en nærmere avgrensning/innskrenkning på kommuneplannivå kan bidra til å dempekonfliktnivået <strong>for</strong> enkelte områder der konfliktene først og fremst er knyttet til deler av området.f. områder i kategori 1 og 2 bør ikke varig omdisponeres til <strong>for</strong>mål som vanskeliggjør uttak avbyggeråstoffer uten at det er gjort en nærmere vurdering av mulighetene <strong>for</strong> uttak i området.dersom områder viser seg å være aktuelle <strong>for</strong> uttak, bør de ikke omdisponeres før det er gjort envurdering av hvordan områdets bidrag til å dekke regionens ressursbehov kan erstattes.3. retningslinjer <strong>for</strong> saksbehandlingenFølgende retningslinjer skal legges til grunn både ved behandling av områder som omfattes avplanen, og ved søknader som gjelder tiltak uten<strong>for</strong> planen. retningslinjene omfatter uttak avbyggeråstoffer, massefyllinger, og andre vesentlige terrenginngrep.med massefylling/deponi menes her deponering av rene gravemasser, enten det er snakk ompermanent eller midlertidig lagring (mellomlagring). det kan iblant være vanskelig å skille mellompermanent eller midlertidig lagring, og konsekvensene i <strong>for</strong>hold til nærmiljø, biologisk mangfold,vassdrag etc. vil ofte være de samme. konsekvensene i <strong>for</strong>hold til friluftsliv og landskap vil imidlertidvære av kortere varighet ved mellomlagring enn ved permanent lagring.a. Alle vesentlige terrenginngrep skal behandles som saker etter plan og bygningsloven, jmf. pbl. §93 bokstav i.b. Vesentlige terrenginngrep skal som hovedregel omfattes av kommuneplanens arealdel (”område<strong>for</strong> råstoffutvinning” eller ”massedeponi”).c. For alle vesentlige terrenginngrep skal det utarbeides reguleringsplan med tilhørendebestemmelser. Parallelt med utarbeidelse av reguleringsplan, skal det utarbeides enMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>9
18Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner og jordvernkonsekvensanalyse. Bestemmelsene til reguleringsplanen bør inneholde krav om at det skal<strong>for</strong>eligge driftsplan og avslutningsplan <strong>for</strong> å sikre optimal drift, i tillegg til landskapstilpasning,skjermsoner, sikring m.m.Bestemmelsene bør også inneholde krav til oppfølging av uttaket fra Bergvesenets side. Følgende<strong>for</strong>mulering bør inkluderes:”Driften av massetaket/fyllingen skal følge en driftsplan godkjent av Bergvesenet. Driftsplanen skaltil en hver tid være godkjent av Bergvesenet, og skal normalt ajourføres hvert 5. år eller nårBergvesenet finner det nødvendig. Bergvesenet vil med grunnlag i driftsplanen også føre tilsynmed uttakene/fyllingene.”reguleringsplaner som omfatter masseuttak av regional karakter bør også inneholde en vurderingav om det ligger til rette <strong>for</strong> regionalt deponi <strong>for</strong> gravemasser i tilknytning til uttaksområdet.det vises <strong>for</strong> øvrig til miljøverndepartementets veileder, ”Plan og kart etter plan- og bygningsloven”kapittel 05.03, <strong>for</strong> eksempler på <strong>for</strong>hold som bør vurderes styrt av bestemmelser tilreguleringsplanen.d. Alle vesentlige terrenginngrep skal vurderes opp mot <strong>for</strong>skrift <strong>for</strong> konsekvensutredninger <strong>for</strong> åavgjøre om det skal utarbeides konsekvensutredning etter <strong>for</strong>skriftens kapittel iii.- For uttak som omfatter mer enn 200 daa samlet overflate, eller mer enn 2 mill. m 3 , skaldet alltid utarbeides konsekvensutredning, jmf. § 2.- For fyllinger og mindre masseuttak skal det utarbeides konsekvensutredning dersomtiltaket ”kan få vesentlige virkninger <strong>for</strong> miljø, naturressurser eller samfunn”. kriteriene <strong>for</strong>vurdering av hvilke tiltak som gir ”vesentlige virkninger”, er gjengitt i vedlegg 3. Som etutgangspunkt kan en anta at masseuttak i områder innen<strong>for</strong> områdekategori 2 og 3 i defleste tilfeller vil utløse krav om konsekvensutredning.e. restarealer i landbrukslandskapet på jæren, som myr, ugjødsla beite m.m., er verdifulle <strong>for</strong>biologisk mangfold, vannkvalitet og som gjenværende landskapselementer, og bør ikkebenyttes til deponering eller uttak av masser.f. massedeponering og – uttak bør <strong>for</strong>trinnsvis skje på allerede dyrket areal. tiltaket bør kunneutføres på en slik måte at arealet kan dyrkes opp igjen etterpå.g. Vesentlige terrenginngrep bør ikke gjennomføres i nærheten av automatisk fredetekulturminner, og alle tiltak skal klareres med regional kulturminnemyndighet. Som etutgangspunkt bør slike tiltak ikke planlegges nærmere kulturminner enn ca 50 m.h. i 100-meterssonen langs sjøen er det generelt <strong>for</strong>bud mot vesentlige terrenginngrep.i. Ved vesentlige terrenginngrep, bør det vurderes hvordan avrenning av næringsstoffer ogpartikler til vassdrag kan minimeres. Ved nærhet til innsjø, elv, bekk eller kanal, bør detvurderes å stille krav til etablering av sedimentasjonsdammer/renseparker (midlertidige ellerpermanente). i nedbørsfeltet til verna vassdrag skal hensynet til vassdraget vies spesielloppmerksomhet, og massedeponier eller -uttak bør ikke legges innen<strong>for</strong> det som er definertsom vassdragsbelte i henhold til rikspolitiske retningslinjer.j. massedeponier og -uttak bør i størst mulig grad legges til steder i terrenget der de gjør minst<strong>for</strong>andringer i det totale landskapsbildet, og der de kan tilpasses omkringliggende arealer påen tilfredsstillende måte.k. det bør tilstrebes etablering av færre og større massedeponier og -uttak som kan være åpne<strong>for</strong> flere entrepenører, utbyggere og privatpersoner. Slik koordinering gir færre inngrep,kortere anleggstid, og muligheter <strong>for</strong> mer ordnede <strong>for</strong>hold i <strong>for</strong>m av sikring og kontroll.l. massedeponier eller -uttak bør ikke legges i umiddelbar nærhet av boligfelt, fritidsbebyggelse,barnehager/skoler eller offentlig eller privat tjenesteyting. de bør heller ikke lokaliseres slik atde fører til unødig trafikk langs eller gjennom slike områder.m. massedeponier bør <strong>for</strong>trinnsvis lokaliseres i nærhet av masseuttak <strong>for</strong> å minimeretungtransport og bedre innsamlingen av gravemasser. Ved godkjenning av nye tiltak, ellerutvidelser av eksisterende, bør det vurderes spesielt om det ligger til rette <strong>for</strong> samlokalisering.2.4 innsjøer og vassdragInnledningI og ved vassdragene finner vi noen av de viktigste leveområdene <strong>for</strong> planter og dyr, områdersom er viktige <strong>for</strong> det biologiske mangfoldet. Ofte knytter det seg også verdifullekulturlandskapskvaliteter til de vassdragsnære områdene. Til sammen gjør dette disseområdene til noen av de mest verdifulle rekreasjonsområdene i <strong>Sandnes</strong>.Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>10
Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner Brukerresultat og jordvern 19For Storåna og Stokkelandsvannet henvises også til• Vannbruksplan <strong>for</strong> Storånavassdraget 1998• Forvaltningsplan <strong>for</strong> Stokkelandsvannet 2006De største vassdragene i <strong>Sandnes</strong> er:• Ims-Lutsivassdraget, vernet av Stortinget 06.04.73 i Verneplan I <strong>for</strong> vassdrag• Figgjovassdraget, vernet av Stortinget 06.04.73 i Verneplan I <strong>for</strong> vassdrag• StorånavassdragetAndre viktige vassdrag er:• Hølevassdraget• Frøylandsvassdraget• HetlandsvassdragetVernede vassdrag og rikspolitiske retningslinjerIms-Lutsivassdraget og Figgjovassdraget er begge vernede vassdrag (jf. Innledningen).<strong>Sandnes</strong> bystyre har vedtatt at også Storånavassdraget skal <strong>for</strong>valtes i samsvar medrikspolitiske retningslinjer <strong>for</strong> vernede vassdrag.Ved Kongelig resolusjon av 10. november 1994 er det gitt Rikspolitiske retningslinjer <strong>for</strong>vernede vassdrag.I følge retningslinjene skal det særlig legges vekt på å:1. Unngå inngrep som reduserer verdien <strong>for</strong> landskapsbilde, naturvern, friluftsliv, vilt,fisk, kulturminner og kulturmiljø.2. Sikre referanseverdiene i de mest urørte vassdragene.3. Sikre og utvikle friluftsverdien, særlig i områder nær befolkningskonsentrasjoner.4. Sikre verdien knyttet til <strong>for</strong>ekomster/områder i de vernede vassdragenes nedbørfeltsom det er faglig dokumentert har betydning <strong>for</strong> vassdragets verneverdi.5. Sikre de vassdragsnære områdenes verdi <strong>for</strong> landbruk og reindrift mot nedbygging derdisse interessene var en del av grunnlaget <strong>for</strong> vernevedtaket.Retningslinjene gjelder følgende deler av det enkelte vassdrag:• vassdragsbeltet, dvs. hovedelver, sideelver, større bekker, sjøer og tjern og et område påinntil 100 meter bredde langs sidene av disse• andre deler av nedbørfeltet som det er faglig dokumentert har betydning <strong>for</strong> vassdragetsverneverdi.Vassdragsbeltene deles i tre klasser:Klasse 1:BeskrivelseVassdragsbelte i og ved byer og tettsteder somhar eller kan få stor betydning <strong>for</strong> friluftsliv.Klasse 2:BeskrivelseVassdragsbelte med moderate inngrep i selvevannstrengen, og hvor nærområdene består avutmark, skogsområder og jordbruksområder medspredt bebyggelse.Forvaltninginngrep som er til skade <strong>for</strong> pedagogiske verdier,friluftslivsverdier, herunder fiske ogframkommelighet i og langs vannstrengen, elleropplevelsesverdier, bør unngås.ForvaltningHovedtrekkene i landskapet må søkesopprettholdt. inngrep som endrer <strong>for</strong>holdene ikantvegetasjonen langs vannstrengen og i deområder som oppfattes som en del avMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>11
20Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner og jordvernKlasse 3:BeskrivelseVassdragsbelte som er lite berørt av modernemenneskelig aktivitet, og som der<strong>for</strong> har storopplevelsesverdi og vitenskapelig verdi.vassdragsnaturen, bør unngås. inngrep somenkeltvis eller i sum medfører endringer av en vissbetydning i selve vannstrengen bør unngås.Leveområder <strong>for</strong> truede plante- og dyrearter ogmindre områder med store verneverdier bør gissærlig beskyttelse.Forvaltningdet er svært viktig å bevare naturens preg av åvære lite berørt av moderne menneskelig aktivitet.Alle <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> omdisponering av arealer ivassdragsbelte bør unngås. Vannkvalitet ognaturlig vannføring må søkes opprettholdt, og alle<strong>for</strong>mer <strong>for</strong> inngrep som reduserer vassdragetsverdi må søkes unngått.På kommuneplankartet er vernede vassdrag vist som hensynssoner. I miljøplanen kart 2.1 erogså <strong>for</strong>valtningsklassene vist.EUs Vanndirektiv og Forvaltningsplan <strong>for</strong> FiggjovassdragetForskrift om implementering av vanndirektivet i Norge (Vann<strong>for</strong>skriften) trådte i kraft 2010.I henhold til vann<strong>for</strong>skriften er nå alt vann i Norge, ferskvann og sjøvann, delt inn i 11 vannregionerog videre i vannområder og vann<strong>for</strong>ekomster. <strong>Sandnes</strong> er med i vannregion Rogaland og JærenVannområde. Fylkeskommunen er vannregionmyndighet og har ansvar <strong>for</strong> at arbeidet i henhold tilvann<strong>for</strong>skriften følges opp.Kunnskap om vann<strong>for</strong>ekomstenes økologiske tilstand skal danne grunnlaget <strong>for</strong> regionale<strong>for</strong>valtningsplaner som skal godkjennes i fylkestinget og av kongen i Statsråd. Forvaltningsplaneneinkluderer krav om tiltak <strong>for</strong> de vann<strong>for</strong>ekomstene som ikke har god økologisk tilstand. Innholdet i<strong>for</strong>valtningsplanene skal implementeres i kommuneplaner og andre kommunale planer.Vannområde Figgjo har vært pilotområde <strong>for</strong> implementering av vanndirektivet i Rogaland.Forvaltningsplanen <strong>for</strong> Figgjovassdraget ble vedtatt av Kongen i Statsråd våren 2010 og vil dannegrunnlag <strong>for</strong> videre arbeid med <strong>for</strong>valtningsplan <strong>for</strong> hele vannområde Jæren som skal være ferdig i2012.<strong>Sandnes</strong> kommune ønsker videre å <strong>for</strong>valte Storånavassdraget og Ims-Lutsivasdraget i henhold til<strong>for</strong>valtningsreglene i <strong>for</strong>valtningsplanen <strong>for</strong> Figgjovassdraget, fram til ny <strong>for</strong>valtningsplan <strong>for</strong> heleJæren vannområde er vedtatt.Mer in<strong>for</strong>masjon om vanndirektivet og <strong>for</strong>valtningsplan <strong>for</strong> Figgjovassdraget, tilstand ogmåloppnåelse <strong>for</strong> vann<strong>for</strong>ekomstene i <strong>Sandnes</strong>, se kapittel 3.3.Vannområde Jæren - Aksjon JærvassdragAksjon Jærvassdrag ble opprettet i 1993 etter initiativ fra Rogaland fylkeskommune. Formålet medAJV er å bedre vannkvaliteten og den generelle miljøtilstanden i vassdragene. Hå, Time, Klepp, Sola,Gjesdal, Stavanger, Randaberg og <strong>Sandnes</strong> kommuner er deltakere i aksjonen. I <strong>for</strong>bindelse medinnføring av EUs Vanndirektiv vil Aksjon Jærvassdrag bli videreført gjennom Jæren vannområde.Visjon <strong>for</strong> Aksjon Jærvassdrag• Økt trivsel <strong>for</strong> folk og fe, fisk og fugl, i et sunt kulturlandskap hvor rent vann er basis <strong>for</strong> livsutfoldelse.Mål <strong>for</strong> EUs Vanndirektiv• Alle vann<strong>for</strong>ekomster skal ha god økologisk tilstand/godt økologisk potensiale innen 2021.Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>12
Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner Brukerresultat og jordvern 21StorånavassdragetStorånavassdraget har stor interesse i rekreasjonssammenheng. Bråsteinvatnet ligger itilknytning til Melsheia og Rogaland arboret, og det er anlagt lange strekninger med turveierlangs elva og også rundt Stokkelandsvatnet.Ims-LutsivassdragetIms-Lutsivassdraget har stor regional betydning som utfarts- og rekreasjonsområde. Vassdragetinneholder en rekke viktige verneverdier. Vassdraget er botanisk rikt med bl.a. flererødlistearter. Områdene nord og øst <strong>for</strong> Storavatnet omfatter en rekke svært viktige områder <strong>for</strong>det biologiske mangfoldet. Store deler av vassdraget ligger i <strong>Sandnes</strong>markå.<strong>Kommune</strong>n har vedtatt egen <strong>for</strong>skrift om bruk av motorbåt i Ims-Lutsivassdraget. Største tillattemotor er 5 hk, og største tillatte fart er 8 knop, og 3 knop i trange sund og farvann.FiggjovassdragetFiggjoelva er en viktig gyteelv <strong>for</strong> laks, og vassdraget har betydelig verdi <strong>for</strong> sportsfiske, spesieltknyttet til laks og sjøørret. Flere steder langs vassdraget er fredet <strong>for</strong> fugleliv.Elva gjennom Figgjo sentrumPå Figgjo renner elva gjennom regulerte og bebygde områder. Dette er en stor og verdifullkvalitet <strong>for</strong> bydelen, samtidig som det stiller helt spesielle krav til <strong>for</strong>valtningen av devassdragsnære arealene. Jf. oversikt over aktuelle tiltak i egen figur.Resultatmål:Viktige natur- og kulturverdier og områder som er viktige <strong>for</strong> friluftslivet langs vassdragene i <strong>Sandnes</strong>skal bevares. mål <strong>for</strong> miljøkvalitet i vassdragene er gitt i kap. 3.3.Tiltak (jf. kart 2.1 og 2.4):• Planlegging og saksbehandling i områdene langs ims-Lutsi-, Figgjo- og Storånavassdraget skallegge til grunn de rikspolitiske retningslinjene <strong>for</strong> vernede vassdrag.• Arbeidet med å <strong>for</strong>bedre miljøkvaliteten i ims-Lutsi-, Figgjo- og Storånavassdraget skal skje isamsvar med anbefalingene i handlingsplanen <strong>for</strong> Aksjon jærvassdrag og Forvaltningsplanen <strong>for</strong>Figgjovassdraget (For Storånavassdraget henvises også til vannbruksplan <strong>for</strong> Storånavassdraget ogForvaltningsplan <strong>for</strong> Stokkelandsvannet).• ”Aksjon Storåna” etablers <strong>for</strong> å gjennomføre målrettede tiltak <strong>for</strong> bedre vannmiljø på strekningenStokkelandsvannet til indre havn. Aksjonen skal også omfatte Stangelandsåna.• Langs elva gjennom bebyggelsen på Figgjo skal tiltakene i handlingsplanen søkes iverksatt. detteskal skje i samarbeid med næringslivet frivillige organisasjoner og i kommunal regi.elva gjennom Figgjo sentrum (jf. kart 2.4)Vegetasjon:• Skogvegetasjonen i friområdet bør i hovedsak opprettholdes som den er, uten større inngrep. i debratte skråningene mot rossåsen bør skogen få vokse fritt slik at en beholder en tett skjerm langsfriområdet.• På en del av de flatere partiene langs gangvegen kan det være riktig å <strong>for</strong>eta en viss uttynning.• der det er nødvendig å fjerne kratt må dette gjøres slik at det ikke settes igjen skjemmende stubber,som også gjør det vanskeligere å bevege seg til fots uten<strong>for</strong> gangveien.Diverse tiltak:1. Store deler av tomten til Figgjohallen er ikke opparbeidet og gir et svært lite tiltalende inntrykk.Hele fasaden av hallen langs elven brukes som lagerplass <strong>for</strong> skrot. tilgjengeligheten til elva bør<strong>for</strong>bedres.2. Figgjo AS og <strong>Sandnes</strong> kommune har i fellesskap opparbeidet tungå til nærmiljøanlegg <strong>for</strong>befolkningen i Figgjo. området har tidligere vært lager- og deponi <strong>for</strong> Figgjo AS.3. det eneste jordbruksarealet langs elvestrekningen bidrar til økt opplevelsesrikdom i friområdetog bør opprettholdes som ressurs. dersom utbygging er uunngåelig, jf. kommuneplanen, er detmeget viktig å sette igjen et bredest mulig areal til friområdet.Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>13
22Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner og jordvern4. Avløpskanalen fra turbinene i den gamle spinneribygningen har kulturhistorisk verdi og børbevares.5. Ballgjerdet som er plassert fra broen og langs elvebredden ved Figgjo skole er skjemmende, ogbør flyttes slik at det dannes en sluse i større avstand fra elven.6. den private strandsonen på nordsiden av elven er nokså varierende. Særlig en eiendom med enmur som ligger helt ute i elva, skiller seg negativt ut. en enhetlig vegetasjon i vannkanten ville giet bedre inntrykk.7. Parkeringsplass på en høy mur helt ute i elvekanten ved ”Steintøykjelleren” er en lite tiltalendeløsning som bør mykes opp med mer vegetasjon og et penere rekkverk langs kanten.8. gangbroen over elven ved den gamle fabrikken eksisterer ikke lenger, men brokarene i betongstår igjen. Brokarene bør enten fjernes eller det bør bygges en ny bro.9. den gamle disponentboligen er i bruk som privat bolig, og både hus og hage er i utmerket stand.Fikk kommunens kulturvernpris i 1994 <strong>for</strong> <strong>for</strong>billedlig rehabilitering. eiendommen er regulert tilindustri, noe som bør endres.10. Bebyggelsen ved den gamle fabrikken er av stor kulturhistorisk verdi, men dårlig vedlikeholdt.mulighetene <strong>for</strong> å få inn mer kulturpreget og publikumsrettet virksomhet bør vurderes. Særlig børdet satses på å trekke arealet mellom bebyggelsen og elva inn i friområdet. Biltrafikk børbegrenses til siden som vender bort fra elva.11. Badeplassen ved den gamle fabrikken brukes i dag, men er dårlig tilgjengelig. Stedet er ikkeegnet <strong>for</strong> videre tilrettelegging <strong>for</strong> bading.12. tett skog mellom riksveien og elva bør i størst mulig utstrekning beholdes, som en skjermmellom biltrafikken og friområdet.13. tett krattvegetasjon i smal stripe mellom gangveien og elva bør åpnes i mindre partier <strong>for</strong> å giutsikt til elva.14. rester av gammel kanal, trolig <strong>for</strong> vanntilførsel til spinneriets turbiner bør vurderes <strong>for</strong> eventuellverneverdi og eventuelt settes i stand.15. det eneste større partiet som ligger igjen mellom elva og gangveien har trolig stor verdi <strong>for</strong> dyreogplanteliv, og bør bevares mest mulig utført og med liten grad av tilgjengelighet.16. Smal steinfylling mellom elva og riksveien. tilplanting med trevegetasjon bør <strong>for</strong>søkes <strong>for</strong> å gi enbedre skjerm mot friarealet.17. gangveien ligger på en steinfylling med et stygt flettverksgjerde som avgrensing. dette børerstattes av f.eks en natursteinsmur og beplantning.18. eksisterende badeplass ved rossåsenbroa bør opprustes med finere bunnmasser og eventueltet mindre areal med steinbelegg på land. dessverre har igangsatt industriutbyggingvanskeliggjort mulighetene <strong>for</strong> å utvide arealet på land.19. terskler bør anlegges på de angitte steder og kombineres med utlegging av gytesubstratoppstrøms. tersklene må bygges med naturlig elvestein slik at de i minst mulig grad vil virkesom fremmedelementer.20. igangsatt industribygging har redusert friområdet mellom rossåsen-broa og gjesdal-grense tilen smal stripe. det er viktig at den anlagte vollen tilplantes med trær slik at en får kraftig skjermmot industrien.2.5 Vilt<strong>for</strong>valtning og fiske<strong>for</strong>valtningLovgrunnlag• Lov om viltet.• Lov om laksefiske og innlandsfiskeVilt<strong>for</strong>valtningAnsvar og myndighetAlle kommuner skal ha en viltnemnd. I <strong>Sandnes</strong> er viltnemnda en del av landbruks- vilt- oginnlandsfiskenemndaNemnda skal føre kontroll og påse at viltloven med <strong>for</strong>skrifter blir overholdt.Dette innebærer bl.a. å:• godkjenne jaktvald og gi fellings-tillatelserMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>14
Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner Brukerresultat og jordvern 23• avvikle teoretisk eksamen <strong>for</strong> jegerprøve og skyteprøve• ta hånd om fallvilt og ulovlig felt vilt og omsette det til inntekt <strong>for</strong> Viltfondet• delta i kartlegging av viktige viltområder og en løpende oversikt over viltbestanden• hjelpe til å oppklare rovviltsakerJakten i <strong>Sandnes</strong> er velorganisert og blir drevet på en tilfredsstillende måte.Det <strong>for</strong>egår en del tyvjakt og annen faunakriminalitet i kommunen. For å <strong>for</strong>ebyggefaunakriminalitet har kommunen inngått samarbeid med bl.a. politiet og etablert en egen”beredskapsgruppe”.Resultatmål• Forvalte viltressursene på en måte som både tar hensyn til viltbestander, og grunneiers ogallmennhetens interesser med hensyn til jakt og annet. (jf. kap. 2.2 biologisk mangfold og kart2.2.1 viltområder).• omfanget av tjuvjakt og andre <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> faunakriminalitet i <strong>Sandnes</strong> skal reduseres til et minimum.Tiltak<strong>Sandnes</strong> kommune skal:• tilrettelegge <strong>for</strong> økt jakt (høyere fellingsprosent) <strong>for</strong> storviltjakten i <strong>Sandnes</strong>.• delta i beredskapsordning sammen med bl.a. politiet <strong>for</strong> å <strong>for</strong>ebygge tyvjakt og annenfaunakriminalitet i <strong>Sandnes</strong>.Fiske<strong>for</strong>valtningAnsvar og myndighetDirektoratet <strong>for</strong> natur<strong>for</strong>valtning gir råd og veiledning og gir tilskudd til fiskekultivering ogkalking.Fylkesmannen gir råd og veiledning og behandler søknader om økonomisk støtte til <strong>Kommune</strong>n.Alle kommuner skal ha en innlandsfiskenemnd. I <strong>Sandnes</strong> er innlandsfiskenemnda samordnetmed landbruks-, vilt-, og innlandsfiskenemnda.Innlandsfiskenemnda skal "arbeide <strong>for</strong> at bestemmelser i lov og fiskeregler kan bli overholdt, ogselv sette i verk tiltak <strong>for</strong> å fremme fiskebestanden og søke å vekke interesse <strong>for</strong> rasjoneltfiskestell i kommunen". Nemnda skal dessuten arbeide <strong>for</strong> "alminnelig adgang til å drive fiske pånærmere fastsatte vilkår" (§ 8).Status i <strong>Sandnes</strong>De aller fleste vann og vassdrag i <strong>Sandnes</strong> kommune har ferskvannsfisk. Unntaket er enkeltehøyereliggende vann i den østlige delen av kommunen, som er <strong>for</strong> sure til at fisk kan leve der.Ørret er den dominerende art. I tillegg finnes røye, sik og ål. Laks går opp i Figgjoelva, i Imsa ogi mindre grad i Storåna og Høleåna.Det finnes en rekke gytebekker <strong>for</strong> sjøørret i <strong>Sandnes</strong>. Blant de viktigste er Lauvåsbekken,Lauvviksbekken, Riskabekken og Høleåna (jf. tabell Biologisk mangfold 1).Kultivering er i dag avgrenset til utsetting av lakseyngel i Figgjoelva i regi av Stavanger ogRogaland Jeger- og Fiske<strong>for</strong>ening.Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>Side 15
24Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner og jordvernDet er få organiserte fisketilbud i kommunen. Det <strong>for</strong>egår likevel et betydelig fritidsfiske imange vann, særlig i Skjelbreidtjern og i andre deler av Ims-Lutsi-vassdraget.Det <strong>for</strong>egår også et omfattende fiske i sjøen både fra båt og fra land, ikke minst frasentrumsområdene i <strong>Sandnes</strong>. Kvaliteten av fisk og skalldyr i havneområdene er undersøkt ogresultatene fra disse undersøkelsene er gode. Kun i indre deler av Gandsfjorden innen<strong>for</strong>Lurahammaren – Sandvika frarådes bruk av blåskjell til mat (jf. Kart 3.1/3.2)..Økende småbåttrafikk og stor fart kan noen steder være til hinder <strong>for</strong> fritidsfiske i sjø. Tiltak somkan regulere trafikken bør vurderes i samråd med aktuelle myndigheter (Kystverket,Fiskerisjefen, Fylkesmannen).Lysfiske etter brislinger har gjennom mange tiår belastet andre fiskestammer og redusertverdien og mulighetene <strong>for</strong> et variert fritidsfiske. Mulighetene <strong>for</strong> å redusere lysfiske iHøgsfjorden bør drøftes med de aktuelle myndighetene (Fiskerisjefen, Fylkesmannen).Resultatmål• <strong>Sandnes</strong> kommune skal arbeid <strong>for</strong> at utnyttelsen av fiskeressursene i sjø og vassdrag blir til beste<strong>for</strong> sportsfiskere og slik at bestandene sikres en best mulig utvikling med hensyn til tetthet ogkvalitet. grunneiernes interesser skal ivaretas.Tiltak/<strong>for</strong>valtning• in<strong>for</strong>mere innbyggerne om mulighetene <strong>for</strong> fritidsfiske i kommunen. dette skal gjøres ved å sette utog vedlikeholde in<strong>for</strong>masjonstavler i de aktuelle områdene. in<strong>for</strong>masjonsbrosjyre om fritidsfiske iferskvann skal oppdateres etter hvert som tilbudene/mulighetene endrer seg.• kommunen skal også in<strong>for</strong>mere om fiskemulighetene i sjøområdene. i denne sammenheng skaldet også gis eventuelle kostholdsråd knyttet til eventuell <strong>for</strong>ekomst av miljøgifter (Blåskjell fanget iinnerst i gandsfjorden).• kommunen skal arbeide <strong>for</strong> å utvikle og <strong>for</strong>bedre tilbudet <strong>for</strong> fritidsfiske i sjø og ferskvann. detteskal skje i samarbeid og <strong>for</strong>ståelse med berørte grunneiere, lokale fisker<strong>for</strong>eninger og regionalemyndigheter.• <strong>Sandnes</strong> kommune skal ta initiativ over<strong>for</strong> Lyse kraft <strong>for</strong> å sikre at unødige nedtappinger avSkjeldbredtjernet ikke <strong>for</strong>etas.• Storåna skal skjøttes med sikte på å utvikle fiskebestanden og <strong>for</strong> å <strong>for</strong>bedre fiske i elva.• kommunen skal i samarbeid med grunneiere og lokale <strong>for</strong>eninger vurdere mulighetene <strong>for</strong> ogeventuelt gjennomføre uttynningsfiske i de mest overbefolkede vatnene.• Lysfiske etter brisling bør reguleres slik at dette ikke reduserer mulighetene <strong>for</strong> fritidsfiske.2.6 Vann<strong>for</strong>syningAlle innbyggerne skal ha tilgang til rent vann i tilstrekkelige mengder. Dette er en<strong>for</strong>utsetning <strong>for</strong> god folkehelse og dermed en av kommunens viktigste oppgaver.Lovgrunnlag• Vannressursloven• Lov om vann- og kloakkavgifter• Plan- og bygningsloven• <strong>Kommune</strong>helseloven• Lov om helsemessig beredskap• Næringsmiddelloven• ForurensningslovenMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>16
Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner Brukerresultat og jordvern 25Ansvar og myndighetEt vann<strong>for</strong>syningssystem er godkjenningspliktig når det <strong>for</strong>syner mer enn 20 husstander,herunder hytter, eller minst 50 personer. Godkjenningsplikten gjelder også dersom det<strong>for</strong>syner helseinstitusjoner eller skoler/barnehager, selv om det er mindre enn 20 husstandertilknyttet.Nye vann<strong>for</strong>syningssystemer som faller innunder godkjenningsplikten skal ha valg avvannkilder, utbygging og drift godkjent før arbeid igangsettes. Det trengs ogsåoppstartstillatelse før driftsstart.Et allerede godkjent vannverk kan miste godkjenningen dersom kravene i Forskrift omvann<strong>for</strong>syning og drikkevann (Drikkevanns<strong>for</strong>kskriften) brytes.Det er Mattilsynet som er godkjenningsmyndighet.Faglig beskrivelseDe mest brukte private vannkildene:• Brønn <strong>for</strong> overflatevann• Brønn i løsmasser eller i fjell <strong>for</strong> grunnvann• Direkte vannuttak fra elver eller vann/-oppkommeKommunale vannkilder:Høle vannverk <strong>for</strong>synes av vann fra egen grunnvannskilde.Riska vannverk <strong>for</strong>synes av vann fra <strong>Sandnes</strong> vannverk. Fjogstadvannet er reserve.<strong>Sandnes</strong> vannverk <strong>for</strong>synes med vann fra IVAR sine vannkilder i Gjesdal.Viktige parametere <strong>for</strong> drikkevannskvalitet:E.coliKoli<strong>for</strong>me bakterierIntestinale enterokokkerClostridium Perfringens (overflatevann)Kimtall 22Surhetsgrad, pHGrunnvannGrunnvann har mange <strong>for</strong>deler som vannkilde, men blir lite utnyttet i <strong>for</strong>hold til de naturgittemulighetene. Bare 14% av innbyggerne i Norge benytter grunnvann til drikkevann. I Rogaland (ogi <strong>Sandnes</strong>) antas denne prosenten å være på ca 8,8. I andre europeiske land er andelen avgrunnvann vesentlig større.Boring etter vann i grunnfjell gir vanligvis middels store vannmengder (0.1-0,61/s pr. borhull).Grunnfjellet i Rogaland har vanligvis en sammensetning og struktur som gir godt drikkevann.På Jæren finnes det store mengder løsmasser med stor utbredelse og tykkelse. Grunnvann kanderimot utvinnes i store mengder fra sorterte sand- og grusavsetninger. Slike avsetninger eropplagret av breelver under siste istid og av elver og bekker i perioden etter siste istid.I <strong>Sandnes</strong> er 6 områder vurdert med hensyn til grunnvann. Områdene Sviland - Bråstein - Foss-Eikeland er prioritert med tanke på reservevann<strong>for</strong>syning. I disse områdene er det storeløsmasseavsetninger som trolig vil være egnet til reservevannuttak. På Høle er vann<strong>for</strong>syningenMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>17
26Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner og jordvernbasert på uttak fra løsmasser i Hølelia. I området Bergsagel - Ims er det ingen kjente løsmasseavsetninger,men vannbehovet her kan trolig dekkes ved hjelp av fjellbrønner. I området Bjelland -Hommersåk kan det være egnete avsetninger ved Lutsivatnet. I Kjosavik - Tengesdal-området erbosetningen så spredt at det nok vil være best med delte vannverksløsninger. (Jf. kart 2.1).De store løsmasse<strong>for</strong>ekomstene i <strong>Sandnes</strong> er vurdert til å ha regionale interesser og bør undersøkesnærmere med hensyn til kapasitet og kvalitet.Forvaltningsmål grunnvanns<strong>for</strong>ekomster:• Viktige grunnvanns<strong>for</strong>ekomster i <strong>Sandnes</strong> ved Bråstein, Lutsi, Høle, tengesdal og osaland skal skjermesmot tiltak som kan føre til <strong>for</strong>ringet kvalitet og/eller kapasitet på <strong>for</strong>ekomstene. (jf. kart 2.1)Tiltak/<strong>for</strong>valtning grunnvanns<strong>for</strong>ekomster:• Ved behandling av søknader om tiltak som kan påvirke viktige grunnvannsreserver skal konsekvensene<strong>for</strong> eventuell grunnvannsutnytting først vurderes.• områdene Bråstein (Sviland, Bråstein, Foss-eikeland) og Lutsi skal undersøkes nærmere med hensyn tilkvalitet og kapasitet.Privat og kommunal vann<strong>for</strong>syningDet finnes ingen eksakt oversikt over antall husstander i <strong>Sandnes</strong> som har privat vann<strong>for</strong>syning. Deter tidligere antatt at dette antallet kan være omkring 1900 (tilsvarende ca 5700 innbyggere), men enregner med at tallet er noe mindre enn dette.Beregninger som bygger på faktiske undersøkelser viser at bare 16% av husstandene i <strong>Sandnes</strong> medprivat vann<strong>for</strong>syning har vann av god bakteriologisk kvalitet. Datagrunnlaget er begrenset og dethefter der<strong>for</strong> stor usikkerhet til dette tallet.<strong>Sandnes</strong> kommune har et godt utbygd kommunalt vann<strong>for</strong>syningsnett. Ca 20000 boenheter harkommunal vann<strong>for</strong>syning.Det meste av vannet i den kommunale vann<strong>for</strong>syning leveres av IVAR og kommer fra kilder iGjesdal. Kvaliteten på dette vannet er god. <strong>Kommune</strong>n kjøper vann fra IVAR som oppgjøres etter<strong>for</strong>bruk. <strong>Kommune</strong>n har ansvaret <strong>for</strong> <strong>for</strong>delingsnettet og levering av vann av tilfredsstillende kvalitettil den enkelte abonnent.Vi har 2 kommunale vannverk som er godkjente i henhold til drikkevanns<strong>for</strong>skriften. Det er Høle og<strong>Sandnes</strong> vannverk. Hommersåk får vann fra <strong>Sandnes</strong> vannverk.Forvaltningsmål privat og kommunal vann<strong>for</strong>syning:• Alle husstander skal ha tilgang til drikkevann av hygienisk tilfredsstillende kvalitet og av tilstrekkeligmengde.Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>18
Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner Brukerresultat og jordvern 27Tiltak kommunal vann<strong>for</strong>syning• Hovedplan vann 2010-2020 godkjent våren 2010. Av hovedplanen fremgår tiltak <strong>for</strong>oppgradering og utbygging av den kommunale vann<strong>for</strong>syningen.• Ny hovedvannledning fra Hommersåk til Høle, første byggetrinn ims-Bersagel igangsatt 2010• de små kommunale vannbehandlingsanleggene på Høle erstattes med vann fra <strong>Sandnes</strong>vannverk og innbyggerne her får dermed en bedre og sikrere vann<strong>for</strong>syning.• Spredt bebyggelse og fritidseiendommer med privat vann<strong>for</strong>syning kan gjennom <strong>for</strong>lengelsen avhovedvannledningen tilkobles kommunal vann<strong>for</strong>syning, som vil erstatte mange private brønnerav ulik kvalitet.• Økt fokus på lekkasjereduksjon i ledningsnettet, og dermed redusere faren <strong>for</strong> innlekk av<strong>for</strong>urenset vann ved trykkløse ledninger• registrering og oppfølging av abonnenter som kan utgjøre en fare <strong>for</strong> tilbakestrømning tilledningsnettet.Tiltak privat vann<strong>for</strong>syning:.• Arbeide <strong>for</strong> å hindre <strong>for</strong>urensning av vann som benyttes til drikkevann, både grunnvann ogoverflatevann. dette kan gjøres ved å pålegge utbedring av separate avløpsanlegg, og vedin<strong>for</strong>masjon til landbruket.• Veilede om og gi tilskudd til bygging av private vannverk.2.7 kulturminner, kulturlandskap og kulturvernFor arbeidet med kulturminnevernet i <strong>Sandnes</strong> vises det til <strong>Kommune</strong>delplan <strong>for</strong> kulturminnerog kulturmiljøer i <strong>Sandnes</strong> 2005 – 2017 ”Vel bevart i <strong>Sandnes</strong>?”I Miljøplanen innarbeides mål, retningslinjer og tiltak fra <strong>Kommune</strong>delplanen.Visjon, generelle mål og virkemidler:Visjon <strong>for</strong> kulturminnearbeidet:• kulturminner og kulturmiljøer skal bidra til å styrke trivsel, identitet og verdiskapning i <strong>Sandnes</strong>.Generelle mål <strong>for</strong> kulturminnevernet i <strong>Sandnes</strong> er å:• dokumentere dagens og gårsdagens <strong>Sandnes</strong> <strong>for</strong> ettertiden• Bevare representative kulturminner og kulturmiljøer fra <strong>for</strong>tid og samtid• utvikle kulturminneverdiene på en bevisst måte og utnytte potensialet i historiske spor• Synliggjøre kulturminner og kulturmiljøer <strong>for</strong> allmennheten (<strong>for</strong>midle/tilgjengeliggjøre) – somhistorie<strong>for</strong>tellere og identifikasjonsobjekterGenerelle virkemidler <strong>for</strong> arbeidet med kulturminnevernet:• Fastlegge verdifulle kulturmiljøer som spesialområde bevaring med relevante bestemmelser ogretningslinjer• oppdatere og drive et elektronisk register, basert på1. resultat av evaluering av SeFrAk-registeret2. tilleggsregistreringer av bygninger yngre enn 1900, hovedsakelig i sentrum• Bidra til å synliggjøre historien om <strong>Sandnes</strong> gjennom <strong>Sandnes</strong> museum• Styrke kunnskaps<strong>for</strong>midlingen, in<strong>for</strong>masjon og veiledning i spørsmål som angår kulturminner ogkulturmiljøer gjennom kommunens kulturvernleder• etablere tilskuddsordning, og gjøre god bruk av eksisterende ordninger i landbruket• Videreføre <strong>Sandnes</strong>modellen som arbeidsmetode <strong>for</strong> alle tiltak som berører verneverdigeobjekter eller miljøer.• utnytte plan- og bygningslovens bestemmelser eksempelvis ved pålagt vedlikehold (jf. pbl § 89)<strong>for</strong> verneverdige objekter som trues av <strong>for</strong>fall• Synliggjøre byggets opprinnelse og intensjon i fasader ved funksjonsendring av offentlige byggog næringsbygg• utarbeide bevaringsplan <strong>for</strong> kirkegårder, ferdselsårer og fritidsbebyggelse av kulturhistoriskverdi.19Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
28Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner og jordvern• Foreta en tilleggsregistrering av viktige kulturminner fra 20. århundre• etablere en miljø- og gjenbruksstasjon <strong>for</strong> antikvarisk bygningsmaterialedet vises til kommunedelplanens <strong>for</strong>slag til retningslinjer <strong>for</strong> tiltak innen<strong>for</strong> spesialområder.Overordnede kulturmiljøerForvaltningsmål <strong>for</strong> bebyggelsen i det sentrale byområdet (jf. kap. 3.4.1 i <strong>Kommune</strong>delplanen):Byens historie og utvikling skal synliggjøres ved å navngi områder i byen etter historisk utvikling ogvirksomhet:• Norestraen – ”Strandstedet”• den ”gamle byen”• industriområdet i Vågen• gamle Vågsgjerd• VillastrøketDet er vedtatt egne strategier og tiltak innen<strong>for</strong> områdene generelt (jf. s. 18 i <strong>Kommune</strong>delplanen).Det er videre definert egne <strong>for</strong>valtningsmål, og strategier og tiltak <strong>for</strong> hvert av områdene spesielt.(jf. s. 20 – 25).Tettsteder uten<strong>for</strong> sentrumFor tettsteder uten<strong>for</strong> sentrum er det beskrevet viktige ut<strong>for</strong>dringer <strong>for</strong> kulturminne<strong>for</strong>valtningen.dette gjelder:• Figgjo• Hana• Hommersåk• daleKulturlandskapBevaring av kulturlandskapet er en svært viktig del av miljøvernarbeidet. Kulturlandskapet erofte verdifulle områder <strong>for</strong> biologisk mangfold, noen områder har betydning ifm vannmiljø,og ofte inngår kulturlandskapet i lokale og regionale friluftsområder. Bevaring avkulturlandskap er også jordvern. Kulturlandskapet <strong>for</strong>mes mellom naturkreftene ogmenneskenes aktivitet, og er i stadig <strong>for</strong>andring. Mennesker rydder og dyrker, og naturen tarover og gror igjen når påvirkning opphører. Vi kan dele landskapet inn i tre hovedtyperavhengig av grad av menneskers påvirkning og om<strong>for</strong>ming: Naturlandskap, kulturlandskap ogbylandskap. Kulturlandskapet inneholder rester og spor etter bosetting, husdyrhold ogjordbruksdrift fra den tidligste menneskelige aktivitet og opp til våre dager. Mekanisering ogbruk av kunstgjødsel i den nyere tid har derimot ført til store endringer i drifts<strong>for</strong>meneinnen<strong>for</strong> landbruket. Krav til rasjonalisering og effektivitet har blant annet ført til atinnmarksarealene og tidligere utmarksbeite har fått en intensiv og mer ensrettet bruk.Elementer i kulturlandskapet med tradisjoner gjennom tusen år er i ferd med å <strong>for</strong>svinne, ogmed disse <strong>for</strong>svinner også vesentlige natur- og kulturverdier. På bakgrunn av dette harbehovet <strong>for</strong> en gjennomtenkt og helhetlig <strong>for</strong>valtning av kulturlandskapet økt.Mål <strong>for</strong> <strong>for</strong>valtningen:• kulturlandskapet i <strong>Sandnes</strong> skal utvikles på en måte som ivaretar historiske og estetiskeverdier• Fremme innbyggernes opplevelse og identitetsfølelse i <strong>for</strong>hold til nærmiljø og kommune.Ut<strong>for</strong>dring: behov <strong>for</strong> en gjennomtenkt og helhetlig <strong>for</strong>valtning av kulturlandskapet• Svært viktige kulturlandskapsområder skal bevares• Viktige kulturlandskapsområder bør bevares• tiltak eller inngrep som kan være til skade <strong>for</strong> svært viktige eller viktigekulturlandskapsområder skal ikke tillates uten at tungtveiende samfunnsmessige hensyn tilsierdet. (jf. kart 2.7 og tabell 2.7)20Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner Brukerresultat og jordvern 29Virkemidler:• Bevaring av verneverdig bebyggelse i landbruket• Forvaltning av kulturlandskap, ved beite og andre skjøtselstiltak (ref. spesielle miljøtiltak ikulturlandskapet SmiL)• Sikre tilgjengelighet og opplevelseskvalitet• Øke kvaliteten på friluftsområdene ved å synliggjøre og in<strong>for</strong>mere om kulturhistoriske <strong>for</strong>hold i deenkelte områdene• Bruke kulturminneplanen som grunnlag <strong>for</strong> arbeidet med kommuneplanens arealdel• Bruke kulturminneplanen som grunnlag, og sjekklista <strong>for</strong> miljøkonsekvenser som verktøy <strong>for</strong> åsynliggjøre og sikre <strong>for</strong>svarlig behandling av kulturlandskapet i arealsaker• Foreta en revisjon av eksisterende registreringer og prioriteringer av verdifulle landskapsområder• drive holdningsskapende arbeid over<strong>for</strong> kommunens innbyggereKulturminneplanen har oversikt over aktuelle tilskuddsordninger <strong>for</strong> tiltak i kulturlandskapet (jf. s. 30 iKulturminnevernplanen).Viktige natur- og kulturlandskaptabell 2.7 (se kart 2.7 kulturminnevern, natur- og kulturlandskap)kArtreF.AområdejåttåNuteNrØYNeBergStokkAHeiABeSkriVeLSeStokkaheia er et viktig topografisk karaktertrekk <strong>for</strong> hele Nord-jæren og ligger i finkontrast til omkringliggende sletteland. området har en brukshistorisk struktur av storverdi.B SkAS Heigre Skas Heigre er et åpent daldrag med god romopplevelse. det er et særpregetlandskapsområde som skiller seg ut fra det ellers vide og flate jærlandskapet. Her er storgrad av harmoni, og vegetasjonen får en god visuell virkning i det åpne dalrommet.C LeANuteN Leanuten er en markert støt- og lesidemorene som ligger i fin kontrast til det vide ogåpne slettelandskapet omkring. den er et viktig karakteristisk referansepunkt.d FiggjoeLVA,NedreVeksling mellom ulike typer vegetasjon, elvas buktninger og terreng-<strong>for</strong>mene girelveløpet god variasjon. elva er et bærende landskapselement som gir området liv ogspenning.e åSLANdSNuteN et landemerke og utkikkspunkt i fin kontrast til det lavereliggende jærlandskapet somfungerer som et viktig og karakteristisk referansepunkt.F BråSteiNSNuteN et landemerke og utkikkspunkt i fin kontrast til det lavereliggende jærlandskapet somfungerer som et viktig og karakteristisk referansepunkt.gHijSØrBØ-AuStrått-HØYLANdHANA-VAtNe-SkjØreStAdgANdSFj.-dALekuBBetjØrNLAuVåSeLterVåget småskala jordbruksareal med viktige vegatasjonslinjer gir god variasjon og helhet.Sjelden og sårbar kulturmark og en rekke kulturminner viser god historisk kontinuitet.et variert og helhetlig kulturlandskap med variert topografi og viktige vegetasjonsrikelinjedrag. Våtmarksområde i tilknytning til grunningen med rik og sjelden flora.Fjellsiden ligger i fin kontrast til gandsfjorden. Vekslingen mellom tett og åpenvegetasjon og ulik arealbruk gir området god variasjon. karakteristiske høydepunkt girflott utsikt.Naustgruppe i Lauvåsvågen og småbruk med kulturlandskap. Fem eltervågtun som viseren struktur framkommet ved utskiftningen av jorda. det gamle eltervåghuset fra 1617 måframheves.k VårLiVArdeN området varierer mellom åpent lende, tett vegetasjon og snauhei.Flott utsikt i alle retninger fra Vårlivarden.L BergSAgeL Småkupert landskap med gårdsbruk, sommerfjøs, kvernhus, naustgrupper og gamlesommerhus. Høy historisk og estetisk verdi.m imS-LutSi et rikt innhold av store og små vatn og tjern med flere viker og bukter gjør områdetvariert og særpreget. Vekslende vegetasjon og terreng<strong>for</strong>mer gir området variasjon ogen stor grad av romopplevelse.N SYgNo et landemerke og utkikkspunkt i fin kontrast til det lavereliggende jæren-landskapet somfungerer som et viktig og karakteristisk referansepunkt.oPkrogedALtVeitBYNuteN-LAuVikHeigarden ”der borte” (gnr. 18/4) med kulturlandskap av eldre type. tunet har ikke værtgjenstand <strong>for</strong> utskifting, og linjene kan trekkes langt tilbake i tid. Flere høyt prioriterte<strong>for</strong>nminneområder (gårdsanlegg) vitner om tidlig bosetting i området.området inneholder flere markerte høydepunkt, med Bynuten som det høyeste med enstorslått utsikt. kupert terreng, ulike vegetasjonstyper og idylliske småvatn gir områdetfin variasjon.21Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
30Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner og jordvern2.8 JordvernInnledningMatjorda er en begrenset ressurs i Norge og bare 3% av arealene er dyrka jord. Av disse harbare ca 1/3 potensial <strong>for</strong> matkornproduksjon. Disse begrensende arealene befinner seg ihovedsak nær byer og tettsteder, og er der<strong>for</strong> sterkt utsatt <strong>for</strong> omdisponering og nedbygging.I St.meld.nr.19 (1999-2000) Står det: ” Arealgrunnlaget med jordsmonnet er dennaturressursen som sammen med vann og luft er det viktigste grunnlaget <strong>for</strong> all biologiskproduksjon og mangfold. Disse ressursene er avgjørende <strong>for</strong> menneskenes eksistens:”Nasjonale mål <strong>for</strong> jordvernetRegjeringens mål <strong>for</strong> jordvernet, sist uttryk t i St.meld.nr.26 (2006-2007) ”Regjeringensmiljøpolitikk og rikets miljøtilstand”, er å• Halvere den årlige omdisponeringen av de mest verdifulle jordressursene innen 2010• Stimulere kommunene til å utpeke kjerneområder <strong>for</strong> landbruk som grunnlag <strong>for</strong>kommunale planavklaringer• Stimulere til regionale planprosesser i by- og tettstedområder, der det trekkeslangsiktige jordverngrenser• Arbeide <strong>for</strong> å redusere avgangen av dyrka mark til samferdselstiltak<strong>Kommune</strong>ns ansvar – vern om jorda og kulturlandskapetI brev til kommunene fra Miljøverndepartementet og landbruks- og matdepartementet den21.2.2006 skrev ministrene bl.a.:”Det er fastsatt et nasjonalt mål om å halvere den årlige omdisponeringen av de mestverdifulle jordressursene innen 2010. For å nå dette målet er det nødvendig at kommunenetrekker jordvernhensynet inn i kommuneplanarbeidet, og at de løsningene en kommer fram tili kommuneplanen får en <strong>for</strong>pliktende oppfølging i reguleringsplaner og enkeltsaker.Omdisponering ved arealplaner og dispensasjoner må begrenses. Det er kommunene som istor grad sitter med nøkkelen til dette gjennom sin myndighet etter Plan- og bygningsloven ogJordloven.”Det er kommunen selv som først har ansvar <strong>for</strong> å nå de nasjonale målene <strong>for</strong> jordvern. Ifølgeovennevnte brev skal dette styres etter følgende prinsipper:• Det må legges opp til samlede utbyggingsstrategier med klare og langsiktige grensermellom bebyggelse og LNF-områder. Spesielt må sammenhengende arealer av godkvalitet gis et sterkt vern mot nedbygging.• Jordvernhensyn skal tillegges stor vekt ved valg av langsiktig utbyggingsmønster, slikat utbygging styres mot de minst verdifulle arealene.• Det må stilles krav om <strong>for</strong>tetting innen<strong>for</strong> eksisterende byggesoner før en kan ta LNFområderi bruk til ny bebyggelse.• Ved eventuell omdisponering av verdifulle LNF-områder skal det legges opp til enhøy utnyttelsesgrad.Jordvern på JærenHva er ”de mest verdifulle jordressursene” og hvordan defineres ”kjerneområde <strong>for</strong> landbruk”og ”langsiktige jordverngrenser”?22Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner Brukerresultat og jordvern 31Arbeidsgruppen ”jordvern” av 2007 (ledet av daværende landbruksdirektør i Rogaland, JonOla Syrstad) skrev om dette:” I spørsmålet om hva som er de mest verdifulle jordressursenemener Jordverngruppa det er naturlig å legge til grunn at: Dyrka mark er mer verdifull enndyrkbar mark. Fulldyrka jord er mer verdifull enn overflatedyrka mark, som er mer verdifullenn innmarksbeite. Jord som er egnet til matkornproduksjon bør ha særlig oppmerksomhet.”I <strong>for</strong>bindelse med utarbeidelse av Fylkesdelplan <strong>for</strong> langsiktig byutvikling på Jæren ble det i1999 laget et fagnotat om landbruksinteresser i planområdet med kjerneområder <strong>for</strong> landbruk.Her valgte Fylkesmannens landbruksavdeling ut 11 kjerneområder <strong>for</strong> landbruk iplanområdet. Kriteriene som ble lagt til grunn <strong>for</strong> valget av kjerneområder:• Produksjonsverdi• Arealkvalitet av nasjonal interesse• Størrelse på områder og grad av sammenhengende struktur-• Driftsmessige <strong>for</strong>hold/ infrastruktur, landbruksmiljø• Økonomisk, næringsmessige betydning• Verdi som grøntområde og landskapselementAlle disse kjerneområdene ble ut fra landbrukshensyn vurdert som uaktuelle <strong>for</strong> viderebyutvikling. Arealene er i stor grad godt egnet <strong>for</strong> matkorndyrking. Grensene <strong>for</strong> de markertekjerneområdene skulle imidlertid ikke betraktes som absolutte <strong>for</strong> videre byutvikling, men deskulle angi hvor en utbygging vil møte størst konflikt med jordvern.Fem av de <strong>for</strong>eslåtte 11 kjerneområdene i Rogaland var i <strong>Sandnes</strong> kommune. Det største avdisse, område 6, Jæren vest - sør <strong>for</strong> Forus, går fra Forus i nord og helt sør til Brusand. Ingenandre områder i Norge av tilsvarende størrelse kan sammenlignes med dette området når detgjelder total matproduksjon, og når det gjelder omsetning i landbruket. Landbruksarealet i<strong>Sandnes</strong> vest <strong>for</strong> RV 44 inngår i dette kjerneområdet. Her er det også trukket en langsiktiggrense <strong>for</strong> landbruket, som gir bøndene en sikkerhet mot utbygging i et 40 årsperspektiv.Jordvern i <strong>Sandnes</strong> kommune<strong>Sandnes</strong> kommune er Rogalands tredje største landbrukskommune, målt i antall dyrka jord.At 5 av 11 kjerneområder landbruk ble vist i <strong>Sandnes</strong> sier mye om det verdifullejordressursgrunnlaget i kommunen. Samtidig ble i <strong>for</strong>bindelse med Fylkesdelplanen <strong>for</strong>langsiktig byutvikling <strong>Sandnes</strong> øst pekt ut som fremtidig byutviklingsretning, som det områdesom samlet sett går minst utover jordressursene på Jæren.I tillegg til område 6, Jæren vest, ble følgende kjerneområder landbruk <strong>for</strong>eslått i 1999:• Område 7. Sørbø – Hove- Austrått – Høyland: Arealet ble vurdert som etsammenhengende landbruksområde mellom utbygd områder, og der landbruket haddeen viktig rolle som <strong>for</strong>valter av et bynært grøntområde.• Område 8. Auestad – Vatne: Området ble vurdert som et større sammenhengendelandbruksareal. Deler av området er sørvendt, og området har høy andel fulldyrketjord. Ifølge beskrivelsen er området slik sett av det beste jordbruksarealet i <strong>Sandnes</strong>,og arealet har en viktig funksjon som bynært grøntområde.• Område 9. Bråstein: Arealet ved E-39 ved Bråstein ble vurdert som den beste delen avet større landbruksområde som strekker seg østover mot Sviland. Sør <strong>for</strong>Bråsteinsnuten og langs Bråsteinsvatnet er det gode klimatiske <strong>for</strong>hold og høg andelsammenhengende areal av dyrket jord, og brukene i området har gode drifts<strong>for</strong>hold oggodt utbygd driftsapparat.• Område 10. Hogstad –Hommersåk: Området ble vurdert som et stort ogsammenhengende landbruksareal med stor andel fulldyrket jord av god kvalitet. Her ergode driftsmessige <strong>for</strong>hold og godt landbruksmiljø.23Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
32Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner og jordvernSentrale jordverntiltak i <strong>Sandnes</strong>:• Kjerneområdet <strong>Sandnes</strong> vest (som del av kjerneområdet Jæren vest) ligger ikommuneplanen og har fått en langsiktig grense mot byen.• Etablering av <strong>Sandnes</strong>markå med markagrenser over et stort område i <strong>Sandnes</strong> øst, girvern mot fremtidig omdisponering og utbygging. Her er det kulturlandskapsverdieneog friluftsverdiene som er høgest prioritert.• Forslaget til Masterplan <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong> øst viser løsninger som sparer totalt areal ogbaserer seg på banebasert transportløsninger til og fra området.Nye jordverntiltak:I kommuneplanens arealdel inngår to kjerneområder <strong>for</strong> landbruk i <strong>Sandnes</strong>:1. Område Bråstein – TjessemHer er det et aktivt jordbruk med store jordbruksarealer. Jordbruksdriften i detteområdet gis langsiktig <strong>for</strong>utsigbarhet med hensyn til en eventuell utviding avbebyggelsen til Figgjo og med hensyn til ny E-39.2. Landbruksområde sør-vest <strong>for</strong> RiskaFra Hogstad via Skjørestad til Li og mot Bjelland er det i dag et aktivt jordbruk medflere grunneiere som ønsker å satse på jordbruket. Jordbruksdriften her gis<strong>for</strong>utsigbarhet i <strong>for</strong>hold til tettstedsutvikling på Riska.Videre er det behov <strong>for</strong> å analysere utviklingstrekk og framtidsperspektiv <strong>for</strong> landbruket oglandbrukstilknyttet virksomhet i kommunen. Landbruksplanen fra 2001 skal revideres ikommuneplanperioden <strong>2011</strong>-2015.Mål:Tiltak:• områdene vest <strong>for</strong> langsiktig jordbruksgrense i kommuneplanens arealdel skal bevares somjordbruksområder.• <strong>Sandnes</strong>markå skal <strong>for</strong>valtes i samsvar med retningslinjene <strong>for</strong> disse områdene slik atlandbruket gis <strong>for</strong>utsigbarhet og utviklingsmuligheter.• i kjerneområdene <strong>for</strong> jordbruk i områdene Bråstein –tjessem og sør-vest <strong>for</strong> riska skaljordbruksdriften gis langsiktig <strong>for</strong>utsigbarhet og gode utviklingsmuligheter.• Landbruksplanen <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong> skal revideres innen neste kommuneplanrevisjon. Planen skalgi nærmere føringer <strong>for</strong> framtidsrettet og bærekraftig jordbruk i <strong>Sandnes</strong>, inkludert jordvern.Vedlegg 2.1 – Plante- og dyrefredning i <strong>Sandnes</strong>-naturreservater mvkArt Sted/tYPe område2.1 åse, gnr.46, bnr.11.Vill apal2.1 VatneleirenBøk2.1 ForeknutenNaturreservat2.1 Sandved, gnr. 42, bnr. 2 og 8, Luradyre og plantelivs fredning2.1 LauvikholmenNaturreservategne fredningsbestemmelser2.1 Sykehusparken, matr.nr. 60,eidsvollsgt Fugle- og dyrelivsfredningVerNeStAtuSkgl.res. 28.02.36“Fredet mot skade eller ødeleggelse av alle slag”ukjent status <strong>for</strong> stor gammel bøk med mulig fredningsskiltkgl.res. 17.12.99. del av verneplan <strong>for</strong> Barskog regionVestlandetkgl. res. 2.10.36 ”dyre- og plantelivet skal være fredet mot alleslag skade og ødeleggelse”kgl. res. 7.05.82kgl. res. 2.10.36 ”Fugle- og dyrelivet skal være fredet mot alleslag skade og ødeleggelse”24Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner Brukerresultat og jordvern 332.12.22.12.22.12.22.12.22.12.2grunningenNaturreservatHeigremyra, Skas-HeigrekanalenNaturreservatkydlesvatnNaturreservatStokkelandsvatn, gandalFuglefredningsområdeLonavatn, Figgjoelva v/SkjævelandNaturreservati medhold av lov om naturvern av 19. juni 1970 nr. 63, § 8, jf.§ 10 og §§ 21, 22 og 23 er våtmarksområde ved Skjørestad i<strong>Sandnes</strong> kommune, rogaland fylke fredet som naturreservatved kgl. res.av 20.12.1996 under betegnelsen ”grunningennaturreservat”i medhold av lov om naturvern av 19. juni 1970 nr. 63, § 8, jf.§ 10 og §§ 21, 22 og 23 er våtmarksområde ved jutland i<strong>Sandnes</strong> kommune, rogaland fylke fredet som naturreservatved kgl. res. av 20.12.1996 under betegnelsen ”Heigremyranaturreservat”i medhold av lov om naturvern av 19. juni 1970 nr. 63, § 8, jf.§ 10 og §§ 21, 22 og 23 er våtmarksområde ved kydles i<strong>Sandnes</strong> kommune, rogaland fylke fredet som naturreservatved kgl. res. av 20.12.1996 under betegnelsen ”kydlesvatnetnaturreservat"i medhold av lov om naturvern av 19. juni 1970 nr. 63, § 8, jf.§ 10 oo §§ 21, 22 og 23 er våtmarksområde ved gandal i<strong>Sandnes</strong> kommune, rogaland fylke fredet somfuglefredningsområde ved kgl. res. av 20.12.1996 underbetegnelsen ”Stokkalandsvatnet fuglefredningsområde”i medhold av lov om naturvern av 19. juni 1970 nr. 63, § 8, jf.§ 10 og §§ 21, 22 og 23 er våtmarksområde i klepp og<strong>Sandnes</strong> kommuner, rogaland fylke fredet som naturreservatved kgl. res. av 20.12.1996 under betegnelsen ”Lonavatnetnaturreservat”Vedlegg 2.2 – Biologisk mangfold(basert på Ambio AS rapport 15101-1)Ferskvannslokaliteter (jf. kart 2.2.2).tabell 1 oversikt over <strong>for</strong>ekomst av fokusarter i <strong>Sandnes</strong> kommunetabell<strong>for</strong>klaring: definisjoner i 5 kolonne: P = prioritering. SV = svært viktig. V = viktigNr LokALitet kAtegori ART kommeNtArer PF 01 Bergsagel Fokusarter Sjøørret gyte/oppvekstbekk VF 02 Naustervik Fokusarter gyte/oppvekstbekk VF 03 dalebekken Fokusarter gytebekk VF 04 gramstadbekken Fokusarter gytebekk VF 05 Høleånå Fokusarter gyte/oppvekstbekk VF 06 mjådalsbekken Fokusarter gytebekk VF 07 Lauvåsbekken Fokusarter gyte/oppvekstbekk VF 08 Liånå Fokusarter gyte/oppvekstbekk VF 09 Storånå Fokusarter gyte/oppvekstbekk VF 10 Hommersåkbekken Fokusarter gytebekk V?F 11 Seliånå Fokusarter gytebekk VF 12 Høleånå Fokusarter Laks gytebekk VF 13 Figgjoelva Fokusarter gyteelv VF 14 imsa Fokusarter gyteelv VF 15 Bråsteinvatnet Fokusarter Bekkeniøye gyteplass SVF 17 Bersagel/ersvik Fokusarter SjøørretF 18 Lauvvik Sjøørret gyte/oppvekstbekk VF 19 riskabekken Sjøørret gyte/oppvekstbekk VNaturtypeområder (jf. kart 2.2.2).tabell 2 oversikt over lokaliteter som inngår under hovedinndelingen myrtabell<strong>for</strong>klaring: definisjoner i 5 kolonne: P = prioritering. SV = svært viktig. V = viktigNr Sted kAtegori Arter PN 19 Skjæveland inntakt lavlandsmyr kun fattigmyrarter VN 20 Voremyra inntakt lavlandsmyr innslag av rikmyrarter som engstarr, V25Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
34Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner og jordvernsmåsivaks, dvergjamne, myrstjernemoseog rosetorvmoseN 21 grindavatnet rikmyr (bakkesig) Brunskjene, jåblom, engstarr, småsivaks,SVblåstarr, breiull, svarttopp, gulsildre,tvebustarr, bakkesøte vill-linN 22 måkatjørn S rikmyr (bakkesig) Brunskjene, myrstjernemose, jåblom,SVsvarttopp, engstarr, småsivaks,blåstarr,breiull, dvergjamne, gulsildre, vill-linN 23 måkatjørn S rikmyr (bakkesig) Breiull, gulsildre, blanktorvmose,SVbrunskjene, småengkall, bjønnbrodd,blåstarr, vill-lin, jåblomN 24 Seldal N rikmyr (bakkesig) Brunskjene, jåblom, engstarr,SVSmåsivaks, blåstarr, breiull, svarttopp,bjønnbrodd, gulstarr, myrstjernemoseN 28 årsvoll inntakt lavlandsmyr Fattigmyrarter, men innslag avVmer næringskrevende arterN 29 rogaland radio inntakt lavlandsmyr kun fattigmyrarter VN 54 Storaberget rikmyr (bakkesig) Brunskjene, engstarr, loppestarr, svarttopp,dvergmispelSVtabell 3 oversikt over lokaliteter som inngår under hovedinndelingen rasmark, berg og kantkratttabell<strong>for</strong>klaring: definisjoner i 5 kolonne: P = prioritering. SV = svært viktig. V = viktigNr Sted kAtegori Arter PN 42 AskenutenN 43 kyllesknutenSørvendt berg ograsmarkSørvendt berg ograsmarkBlankstorkenebb, blårapp,Breiflange, skogsvingel, lundgrønaks,Bergperikum, hinnebregne, kranskonvall,kransmynte, murburkne, rødsildre,småbergknapp, stortveblad, myske,fingerstarr, dvergmispelmurburkne, blankburkne, smørbukk, småasal,sølvasal, gulmaure, myske, rosenrot,vårmarihandtabell 4 oversikt over lokaliteter som inngår under hovedinndelingen kulturlandskaptabell<strong>for</strong>klaring: definisjoner i 5 kolonne: P = prioritering. SV = svært viktig. V = viktigNr Sted kAtegori BeSkriVeLSe / Arter PN 25N 80N 81N 83N 84N 85N 86N 87Vore-dyranutdormålnutenVardafjelletHagemark SvihusSvihusvatnet vestkalvaberget SvihusramnafjelletFlatafjellet-BynutenSygnokystlyngheikystlyngheikystlyngheiHagemarkSørvendt berg ograsmarkkystlyngheikystlyngheikystlyngheikystlyngheiFattig heisamfunnLynghei, fukthei, innslag av myrLynghei, fuktig ut<strong>for</strong>ming, innslag av tørrheitypisk hagemark med bjørk og noe eikinsekter og planter knyttet til rasmark,purpurlyng, blåtopptørrhei,, fukthei, fattige myrer, mindre tjernFuktig lynghei, tørrhei, fattige myrerFattige myrer, tørrhei med røsslyng, noefuktheitørrhei dominerer, røsslyngN 31 Lea Småbiotoper Lite sumpig restareal, tett bevokst medløvtrærN 41 Sandvedparken Parklandskap Parkanlegg langs Storåna.en rekke treslag.Flere store gamle trær.N 51 Sanddal Store gamle trær Stor selje Vtabell 5 Bevaringsverdige restarealer i vestre deler av <strong>Sandnes</strong>tabell<strong>for</strong>klaring: definisjoner i 5 kolonne: P = prioritering. SV = svært viktig. V = viktigNr Sted kAtegori Arter PN 26 jutland Fukthei / bekk Bjønnbrodd, breiull, svartopp, småsivaks,SVgulsildre, engstarr, blåstarr, hjertegrasN 27 årsvoll NV Fukthei Breiull, svartopp, småsivaks, gulsildre,engstarr, blåstarr, hjertegras, vill-lin(V/SV)N 30 rogaland radio S Fuktig grasmark /bekkjåblom, blåstarr, myrsauløk, småsivaks,loppestarr, hjertegras, vill-linSVSV(/V)VLVVVLVLVVVLVVVV26Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner Brukerresultat og jordvern 35N 32 Stokkaheia Fukthei engstarr, tvebustarr, myrsauløk, småsivaks,loppestarr.N 33 Soma NV gjengroingsmyr Planter: kun fattigarter.Vilt: en del spurvefugl hekker.rådyr ynglerN 34 Soma Ø gjengroingsmyr Planter: kun fattigarter.Vilt: en del spurvefugl hekker.rådyr ynglerN 35 Soma S Sump/myr/bekkesig Planter: kun fattigarter.Vilt: Vipe, storspove, enkelbekkasin hekkerN 36 Soma N Sumppreget område Planter: kun fattigarter.Vilt: Vipe, storspove, enkelbekkasin hekkerN 37 Folkvord m Fukthei Planter: Fattige arter, men myrsauløkregistrert. Vilt: HoggormN 38 Folkvord S Fukthei Planter: ordinær vegetasjonVilt: ingen spesielleN 39 malmheim Beitemark/bekk Planter: myrsauløk, kvitmaure, vill-lin, blåstarr,jåblom, hjertegras, loppestarr, tvebustarr ogengstarrN 40 Heigremyra gjengroingsmyr Planter: rik salix-vegetasjon oghøgstaudeeng.Vilt: mye spurvefugl, vannspissmus. myehoggormN 44 Folkvord Fukthei/sump Planter: Stort sett ordinær vegetasjon, menvill-lin ble registrert under feltarbeidetN 45 todnem Fukthei/bakkemyr Bakkemyr/fukthei. Noe rikere ogintermediærrik vegetasjon. Vipe, storspove ogenkelbekkasin hekkerVVVVVVVVVVVtabell 6 oversikt over lokaliteter som inngår under hovedinndelingen ferskvann/våtmarktabell<strong>for</strong>klaring: definisjoner i 5 kolonne: P = prioritering. SV = svært viktig. V = viktigNr Sted kAtegori BeSkriVeLSe / Arter PN 01 grunningen rik kulturlandskapsjørikt ferskvann. Breie kantsoner.SVmye vannfugl. myk dunkjevle finnesN 02 kyllesvatnet rik kulturlandskapsjødel av ferskvann. delvis oversvømt sump.SVmye vannfugl.N 03 Lonavatnet rik kulturlandskapsjørikt ferskvann, med store takrørskoger.SVutvidet del av Figgjoelva.N 04 Stokkelandsvatnet rik kulturlandskapsjøFerskvann i tilknytning til bebyggelse.Vkantsoner av sump, eng og skog.N 05 Li Viktige bekkedrag Bekkeleie med frodig kratt- ogVundervegetasjon. edelløvtrær.N 06 kjosavikåna Viktige bekkedrag Bekke/elveleie med intakt kantskog, m/noen SVstore trær. rester av kvernhus.N 07 Storåna Viktige bekkedrag Viktig vannstreng fra <strong>Sandnes</strong> motVBråsteinsvatnet.N 51 Høleåna Viktige bekkedrag Bekke/elveleie med frodig og variert kantskog. VStem i bekken.N 55 Horve dammer kunstig bygd. Forekomst av liten salamander. VN 56 Horve dammer Naturlig dam. Forekomst av liten salamander. VN 57 iglemyr dammer kunstig dam VN 58 Seldalsheia Naturlig fisketomme Lokaliteten ligger ved kalkrike lommer.Vinnsjøer og tjern Stor salamander finnes trolig her.N 59 Stokkhomstjern Naturlig fisketomme Høyreliggende næringsfattige vannVinnsjøer og tjernN 60 Fossvatnet Naturlig fisketomme Høyreliggende næringsfattige vannVinnsjøer og tjernN 62 Plassatjern Naturlig fisketommeinnsjøer og tjernLokaliteten er rik på frosk og padder.V27Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
36Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner og jordverntabell 7 oversikt over lokaliteter som inngår under hovedinndelingen skogtabell<strong>for</strong>klaring: definisjoner i 5 kolonne: P = prioritering. SV = svært viktig. V = viktigNr Sted kAtegori BeSkriVeLSe / Arter PN 08 dale sykehus gammel edelløvskog Parkpreget eikeskog. Store trær.VNær sykehus.N 09 dale gammel edelløvskog Stort område med eikeskog.Vdelvis småvokste, men gamle trær.N 10 dybinglia gammel edelløvskog relativt storvokst eikeskog. innslag av rik Vflora som myske, breiflangre med mer.N 11 Vatne gammel edelløvskog Homogen eikeskog. relativt fattig flora.VBeitepreg.N 12 rovik rik edelløvskog Lindeskog. Store gamle trær. myske,SVskogsvingel, lundgrønaksN 13 Foreknuten kystfuruskog gammel furuskog, dels med storeSVdimensjoner. Naturreservat.N 14 eltravåg kystfuruskog gammel og glissen furuskog i åpentSVlandskap med myr og koller.N 15 Nonsknuten rik edelløvskog Variert edelløvskog, innblandet med bjørk SVog furu. mange sjeldne planter.N 16 Alsnes gammel edelløvskog gammel eikeskog, med lysåpent preg.VBotanisk fattig. Beitepreget.N 17 Bærheimsnuten gammel edelløvskog gammel eikeskog. trær med store kroner. VStorfrytle dominerer feltsjikt.N 18 Li rikere sumpskog Svartorsumpskog, med en del innslag av SVandre edelløvtrær. Slakkstarr.N 47 Bjønnbåsen gammel lauvskog gammel bjørkeskog med innslag av mange SVsjeldne oseaniske moser og lav.N 49 mulafjellet gammel edelløvskog gammel lysåpen eikeskog med relativtVstorvokste trær.Fattig vegetasjon.N 53 dalsnuten N gammel lauvskog gammel bjørkeskog med en del innslag avsjeldne lav og moser.Vtabell 8 oversikt over lokaliteter som inngår under hovedinndelingen havstrand/kyst og marinenaturtypertabell<strong>for</strong>klaring: definisjoner i 5 kolonne: P = prioritering. V = viktigNr Sted kAtegori BeSkriVeLSe / Arter PN 61 Lauvåsvågen Brakkvannspoll Smal buktkile med bekkeutløp i indre del. VFine ut<strong>for</strong>minger av sjøsivaks i buktaN70 Selvikvågen Skjellsands<strong>for</strong>ekomst relativt lite område, mosaikk<strong>for</strong>m (LV)N71 imsavika Østers<strong>for</strong>ekomst grunne bukter med høy temperatur. HøyVtetthet av østersN73 Vågen ådnøy Bløtbunnsområde Strandflater med bløtt mudder. mudderbunnmed innslag av pukk(LV)N74 engjavik/ersvik ålegressenger ogandreundervannsengerBløtbunn med større ålegressenger,skjellsand uten<strong>for</strong> holmenN75 Lauvåsvågen Skjellsand<strong>for</strong>ekomst Skjellsand og noe hardbunn (LV)N76 usken/kastevika Bløtbunnsområde Strandflater med bløtt mudder. Fin(LV)sand/mudder, sand, noe grusN77 riskastraen Bløtbunnsområde mudderblandet sand med skjell og(LV)sandmark, tang på steinN78 Holmavika Skjellsand<strong>for</strong>ekomst ur, sand/skjellsand.strand (LV)N79 dyrnesvika Bløtbunnsområde mudderblandet sand med skjell og(LV)sandmark, spredt vegetasjon med tang påsteinN72 imsvika Bløtbunnsområde Strandflater, mudderblandet sand medskjell og sandmark, spredt tang på stein(LV)V28Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner Brukerresultat og jordvern 37Lokaliteter med rødlistearter (jf. kart 2.2.3).tabell 9 oversikt over hekkende rødlistede rovfugler og lom i <strong>Sandnes</strong> kommunetabell<strong>for</strong>klaring: definisjoner i 5 kolonne: P = prioritering. SV = svært viktig(miljøvernsjef eller landbruksjef kan gi nærmere opplysninger om hekkelokalitetene)Art BeSkriVeLSe PHønsehauk Hekkeområde, 4 kjente reirplasser SVHønsehauk Hekkeområde med en kjent reirplass SVHønsehauk Hekkeområde, flere kjente reirplasser SVVandrefalk Hekkeplass, fast fjellvegg SVHønsehauk Hekkeområde, 2 kjente reirplasser SVHønsehauk Fast hekkeplass, ett reir kjent SVSmålom Hekkeplass SVHubro Fast hekkeplass SVHubro trolig gammel hekkeplass SVHubro Flere lokaliteter, ikke bekreftet hekking SVSmålom Hekkeplass SVSmålom Hekkeplass SVStorlom Hekkeplass SVStorlom Hekkeplass SVHønsehauk Hekkeplass, ett kjent reir SVHønsehauk Hekkeplass, to kjente reir SVtabell 10 oversikt over hekkelokaliteter <strong>for</strong> andre rødlistede fugler i <strong>Sandnes</strong> kommunetabell<strong>for</strong>klaring: definisjoner i 5 kolonne: P = prioritering. SV = svært viktig. V = viktigNr Sted Arter BeSkriVeLSe Pr 16 espelandstjern Vannrikse SVr 17 kleivadalsvatnet gråspett SVr 18 Hagaknuten gråspett Vr 19 Hetlandsvatnet Vannrikse SVr 24 grunningen Vannrikse, myrrikse,SVåkerrikser 25 grunningen dvergspett Vr 26 kydlesvatnet Vannrikse, myrrikse SVr 27 riskatjern Vannrikse SVr 28 Lutsi dvergspett Vr 29 dansen Flere spettearter Blandingsskog SVr 30 Skas-Heigre åkerrikseSVkanalenr 31 Heigremyra åkerrikse Ligger ved lokalitet r 51 SVr 32 N <strong>for</strong> Horve Flere spettearter SVr 33 N <strong>for</strong> Vatne dvergspett, vendehals SVr 35 tverrfjellet vest gråspett Vr 43 Fløysvikbakken Vendehals Vr 51 Heigre åkerrikse, vaktel Viktigste område <strong>for</strong> åkerrikse SVr 52 Lea åkerrikse SVtabell 11 oversikt over Viktige områder <strong>for</strong> rødlistede innsekter i <strong>Sandnes</strong> kommunetabell<strong>for</strong>klaring: definisjoner i 5 kolonne: P = prioritering. SV = svært viktigNr Sted ArtLAtiN rØdLiSte BeSkriVeLSe/ PNorSk NAVNArterr 48 Svilandsåna kongeøyenstikker Cordulegaster boltoni r SVr 53 Lutsi Blomsterflue orthonevra1 et funn i 1976. SVstackelbergieikekrattr 54 dale Sommerfugler Flere arter Flere rødlistedearter herSV29Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
38Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner og jordverntabell 12 oversikt over områder <strong>for</strong> rødlistede amfibier og muslinger i <strong>Sandnes</strong> kommunetabell<strong>for</strong>klaring: definisjoner i 5 kolonne: P = prioritering. SV = svært viktigNr Sted NorSk NAVN LAtiNSk NAVN rØdLiSte BeSkriVeLSe/ PArterr 10 Horve Liten salamander triturus vulgaris V kunstig tjern SVr 11 Horve Naturlig tjern SVr 12 Lauvås tjern/lite vann SVr 14 Veraland tjern i lynghei SVr 13 Stølsfjellet Stor salamander triturus cristatus e kalkrikt tjern SVN 53 Høleåna elveperlemusling margaritifera margaritifera V Leveområde SVN 54 osalandåna Leveområde SVtabell 13 oversikt over rødlistede planter i <strong>Sandnes</strong> kommune, med funnsteder <strong>for</strong> noen av artenetabell<strong>for</strong>klaring: definisjoner i 5 kolonne:P = prioritering. SV = svært viktigNr Sted NorSk NAVN LAtiNSk NAVN rØdLiSte kommeNtArer Pr 02 Soma Solblom Arnica montana dC Vr 04 Lihalsen trollnype rosa pimpinellifolia r en lokalitet SVr 45 ims klokkesøte genthiana pneumonanthe dC SVr 46 dansen Solblom Arnica montana dC Vr 47 Nordland Hinnebregne Hymenophyllum wilsoni V* Vr 49 Hammerfj. Hinnebregne Hymenophyllum wilsoni V* Vr 50 jutlansmyra Solblom Arnica montana dC Vr 57 Bjønnbåsen Hinnebregne Hymenophyllum wilsoni V* to lokaliteter Vr 58 Haganuten Vr 59 Vassfjellet Vr 60 Bjørdalsfjellet Vr 61 dalsnuten Vr 62 Flatafjellet Vr 63 Lifjellet Vr 64 Storaberget Vr 65 Alisfjellet Vr 66 Akslifjellet Vr 67 Ørnanuten Vr 68 Svihus Vr 69 Vassfjellet Vr 70 åsen Vr 71 Selviksvågen Vr 72 kråno Vr 73 kråno Vr 74 Selvikstakken Vr 75 åslandnuten Vr 76 Fjellheim klokkesøte genthiana pneumonanthe dC Vr 77 risfjellet V- - Bustsivaks isolepis setacea V i følge Lid (1977)- Lifjellet grannjamne Lycpoium complanatum V* usikker lokalisering- - Sølvasal Sorbus aria r Vanlig- - Nikkebrønsle Bidens cernua r Vanlig- - krustjønnaks Potamogeton crispus r i følge Lid (1977)v/dybingenFløyelsbjørnebærrubus vestitusAnsvarsart <strong>for</strong><strong>Sandnes</strong>tabell 14 oversikt over lokaliteter <strong>for</strong> rødlistede moser i <strong>Sandnes</strong> kommunetabell<strong>for</strong>klaring:definisjoner i 5 kolonne:P = prioritering. SV = svært viktigNr Sted NorSk NAVN LAtiNSk NAVN rØdLiSte Pr 01 Selviksbekken kystskeimose rhynchostegium alopecuroides e SV24 -25 32-33 ims, Høle Butturnemose rhabdoweisia crenulata V29 31 Selvik, Høle kystfloke Heterocladium wulfsbergii dm27-28 32 Høle Ynglehårstjerne Syntrichia papillosa dm11-12 27-28 <strong>Sandnes</strong> YnglehårstjerneSV30Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner Brukerresultat og jordvern 39tabell 15 oversikt over lokaliteter <strong>for</strong> rødlistede lav i <strong>Sandnes</strong> kommune (etter lavdatabase)tabell<strong>for</strong>klaring:definisjoner i 5 kolonne:P = prioritering. SV = svært viktig. V = viktigNr/utm Sted NorSk NAVN LAtiNSk NAVN rØdLiSte Pr 57 Bjønnbåsen Praktkrinslav Parmotrema arnoldii e SVr 57 Bjønnbåsen randprikklav Pseudosyphellaria intricata V SVr 57 Bjønnbåsen kystprikklav Pseudosyphellaria norvegica V SVr 57 Bjønnbåsen gråbuktkrinslav Hypotrachyna laevigata r SVr 57 Bjønnbåsen Skoddelav menegazzia terebrata dC SVr 57 Bjønnbåsen kystkorallav Bunodophoron melanocarpum dC SVr 57 Bjønnbåsen Praktlav Cetrella olivetorum dC SVr 57 Bjønnbåsen kystblåfiltlav degelia atlantica dC SVr 57 Bjønnbåsen kyststry usnea fragilescens dC SVr 57 krusafjellet, Høle SVr 78 Selvik, Høle Skoddelav menegazzia terebrata dC Vr 79 Hetland, dale kystkorallav Bunodophoron melancarpum dC Vr 80 Lia sør <strong>for</strong> ims kystkorallav Bunodophoron melancarpum dC V26-27 32 Lia sør <strong>for</strong> Høle gråbuktkrinslav Hypotrachyna laevigata rkirke14 29 NV <strong>for</strong> Vatneleiren gråpunktlav Punctelia subrudecta r28-29 31-32 krusafjellet, Høle Skoddelav menegazzia terebrata dC197-9 361 Hetland gård riska kystkorallav Bunodophoron melanocarpum dC299-307- Nonsknuten v/Selvik304-309- SelvikLauvikdalsnuten, nordsida292 319 trodal, Høle Piggtrollskjegg Bryoria smithii dCosaland, v/veien Skorpefiltlav Fuscopannria ignobilis dCdalsnuten nordsida kyststry usnea fragilescens dC111-285- Langgt,kystbrunlav melanelia elegantula dmv/ jernbanest.114-280- <strong>Sandnes</strong> kirkegårdViltområder (jf. kart 2.2.1).tabell 16 Viktige funksjonsområder <strong>for</strong> elg i <strong>Sandnes</strong>tabell<strong>for</strong>klaring: B=beiteområde. t = trekkvei. Y = yngleområde. W-V-S-H = kode <strong>for</strong> årstidene.Nr. Område Funksjon Brukstid Vekt Beskrivelse01 eltravåg B Y W-V-S-H 1 kjerneområde/familiegruppe som er en del av en litenstamme med leveområder mellom Horve og eltravåg.02 eltravåg t W-V-S-H 1 trekkvei nordover fra kjerneområde 0103 eltravåg t W-V-S-H 1 trekkvei sørover fra kjerneområde 0104 eltravåg t W-V-S-H 1 trekkvei fra område 01 mot område 0505 eikelifjellet B Y W-V-S-H 1 Sannsynlig kjerneområde <strong>for</strong> samme stammen sombeskrevet over06 eikelifjellet t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 05 retning øst07 eikelifjellet t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 05 retning sør08B Y W-V-S-H 2 kjerneområde <strong>for</strong> en stamme med leveområder somNonsknutenligger mellom ims, Høle og tengesdal09 Nonsknuten t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 08 retning Høle10 Nonsknuten t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 08 retning imsvatnet11 Nonsknuten t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 08 retning Vommavatnet12 Nonsknuten B Y W-V-S-H 2 kjerneområde <strong>for</strong> en stamme med leveområde somstrekker seg inn i gjesdal kommune13 Nonsknuten t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 12 retning gjestaland14 Nonsknuten t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 12 retning gjesdal kommune15 Stølsfjellet B Y W-V-S-H 1 Sannsynlig kjerneområde <strong>for</strong> samme stammen sombeskrevet under 12.16 Stølsfjellet t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 15 retning osaland17 Stølsfjellet t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 15 retning Svihus18 espeland B Y W-V-S-H 1 kjerneområde <strong>for</strong> stamme med leveområde somstrekker seg fra Sviland til melsheia31Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
40Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner og jordvern19 espeland t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 18 retning melsheia20 espeland t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 18 retning Figgjoelva21 espeland t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 18 retning gjesdal kommune22 Bogafjell B Y W-V-S-H 1 kjerneområde <strong>for</strong> stamme på vestsiden av e 3923 Bogafjell t W-V-S-H 1 trekkvei ut av område 22 over Figgjoelva24 Bogafjell t W-V-S-H 1 trekkvei ut av område 22 over e 3925 Bogafjell t W-V-S-H 1 trekkvei ut av område 22 retning nordvesttabell 17 Viktige funksjonsområder <strong>for</strong> hjort i <strong>Sandnes</strong> kommunetabell<strong>for</strong>klaring: B=beiteområde. t =trekkvei. Y = yngleområde. W-V-S-H = kode <strong>for</strong> årstidene.Nr. Område Funksjon Brukstid Vekt Beskrivelse26 Husafjellet B Y W-V-S-H 1 kjerneområde <strong>for</strong> stamme med leveområde somdekker store områder nord <strong>for</strong> Horve27 Husafjellet t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 26 retning Hammarfjellet28 Husafjellet t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 26 retning eltravåg29 Husafjellet t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 26 retning Horve30 Husafjellet t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 26 retning Hommersåk31B Y W-V-S-H 1 kjerneområde <strong>for</strong> stamme med leveområde mellomNonsknutenHøle, ims og tengesdal32 Nonsknuten t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 31 retning Høle33 Nonsknuten t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 31 retning Hommeland34 Nonsknuten t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 31 retning tengesdalsvatnet35 Nonsknuten t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 31 retning osaland36B Y W-V-S-H 1 kjerneområde <strong>for</strong> stamme med leveområde mellomNonsknutenHøle, ims og tengesdal37 Nonsknuten t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 36 retning Foreknuten38 Nonsknuten t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 36 retning Håfjellet39 Nonsknuten t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 36 retning Stemmetjørn40 Stølafjellet B Y W-V-S-H 1 kjerneområde <strong>for</strong> stamme med leveområde mellomtengesdal og Seldal41 Stølafjellet t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 40 retning Vassfjellet42 Stølafjellet t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 40 retning osaland43 Stølafjellet t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 40 retning Svihus44 rott B Y W-V-S-H 1 ett av to kjerneområder (se nr. 48) <strong>for</strong> stamme sør <strong>for</strong>Seldal-Svihus-ur-eikeland (går inn i gjesdal k.)45 rott t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 44 retning Håfjellet46 rott t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 44 retning røynli47 rott t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 44 retning Vardafjellet48 espeland B Y W-V-S-H 1 ett av to kjerneområder (se nr. 44) <strong>for</strong> stamme sør <strong>for</strong>Seldal-Svihus-ur-eikeland (inn i gjesdal k.)49 espeland t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 48 retning Flassavatnet50 espeland t W-V-S-H 1 trekkvei ut fra område 48 retning ur-eikelandtabell 18 Viktige næringslokaliteter <strong>for</strong> smålomtabell<strong>for</strong>klaring:. W-V-S-H = kode <strong>for</strong> årstidene.Nr. Art/gruppe Lokalitet Funksjon Brukstid Vekt Beskrivelse51 Smålom Seldalsvatnet/SvihusvatnetBeiting V-S-H 2 minst ett par benytter lokalitetensom fiskeplasstabell 19 Viktige lokaliteter <strong>for</strong> storkefugler i <strong>Sandnes</strong> kommunetabell<strong>for</strong>klaring:V-S = kode <strong>for</strong> årstider.Nr. Art/gruppe Lokalitet Funksjon Brukstid Vekt Beskrivelse52 gråhegre Snekka, v/usken Hekking V-S 2 10-15 par. Furuskog32Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner Brukerresultat og jordvern 41tabell 20 Viktige lokaliteter <strong>for</strong> andefugler i <strong>Sandnes</strong>tabell<strong>for</strong>klaring: B = beiting. H = hekking. r = rasting. W-V-S-H = kode <strong>for</strong> årstidene.Nr. Art/gruppe Lokalitet Funksjon Brukstid Vekt Beskrivelse53 Andefugl LonavatnetW-V-S-H 3 krikkand, stokkand, brunnakke, toppandHog knoppsvane hekker. mer fuglvinterstid. Flere hundre på det meste. 10-30 sangsvaner.54 Andefugl StokkelandsvatW-V-S-H 2 Viktigst som overvintrings- og rasteplass.netB, rStokkand og toppand hekker fast.55 Andefugl grunningen H, B, r W-V-S-H 2 relativt begrensete mengder. Stokkand,toppand, krikkand og brunnakke hekker56 Andefugl Vågen B, r W-V-S-H 2 Benyttet ved gjenfrysing av ferskvann.toppand og stokkand. vanligst. max 200ind.57 Andefugl Luravika B, r W-V-H 1 Vintersamling av primært stokkand vedutløpet av rør (kloakk?) mindre antallandre ender58 Andefugl imsavågen B, r W-V-S 2 Ved gjenfrysing av vann kan mye fuglsamles her. Viktig <strong>for</strong> laksand, kvinand ogtoppand.59 Andefugl Hommersåk B, r W-V-S-H 2 Foringsplass <strong>for</strong> vannfugl, men lokalitetenhuser også arter som ikke blir <strong>for</strong>et – somsothøne.60 Andefugl Horvevatnet H, B, r W-V-S-H 2 Helårs <strong>for</strong>ekomst av fugl. Flere arter.toppand, stokkand, laksand og kvinandvanligst.61 Andefugl Straumtjørn B, r W-V-S-H 2 Spesielt viktig under strenge vintre, dalokaliteten ikke fryser igjen.62 Andefugl Bråsteinsvatnet H, B, r W-V-S-H 2 Stokkand og krikkand hekker Flereandearter bruker området H-W-V.toppdykker hekker63 Sangsvane Stemmetjørna B, r W-V-H 3 Viktig overvintringslokalitet <strong>for</strong> arten64 Sangsvane kyllesvatnet B, r W-V 3 Viktig beiteområde <strong>for</strong> arten. maks 50tabell 21 Viktige lokaliteter <strong>for</strong> vade- og måkefugl i <strong>Sandnes</strong> kommunetabell<strong>for</strong>klaring: H = hekkeområde. W-V-S-H = kode <strong>for</strong> årstidene.Nr. Art Område Funksjon Brukstid Vekt Beskrivelse65 makrellterne dale H V-S 1 makrellterne hekket med ca. 10 par i2003. Andre arter i 2003: Fiskemåke (1-2par) og tjeld (1 par)66 Fiskemåke riskaholmen H V-S 1 Fiskemåke hekket med ca. 10 par i 2003.Andre arter i 2003: makrell-terne (ca. 2-3par) og tjeld (1 par)67 Fiskemåke Nausterholmen H V-S 1 Fiskemåke hekket med ca. 10 par i 2003Andre arter i 2003: Svartbak(1 par) og tjeld (1 par)68 makrellterne Bersagel H V-S 1 Sjøfuglreservat. ingen par hekket i 2003.tabell 22 Viktige lokaliteter <strong>for</strong> orrfugl i <strong>Sandnes</strong>tabell<strong>for</strong>klaring: B = beiting. H = hekking. r = rasting. W-V-S-H = kode <strong>for</strong> årstidene.Nr. Område Funksjon Brukstid Vekt Beskrivelse69 dyranuten 19 B, H, r W-V-S-H 1 Liten bestand nå70 Akslifjellet-undaknu 29 B, H, r W-V-S-H 171 Ved rullefjellet 30 B, H, r W-V-S-H 172 krusafjellet 31 B W-V-S-H 1 glissen bestand nå. gjengroing73 middagsknutane 46 B, H, r W-V-S-H 1 området gror igjen. Bestanden redusert74 Husafjellet 48 B, H, r W-V-S-H 1 Liten bestand nå75 v/gramstad 72 B, H, r W-V-S-H 1 Liten bestand nå. gjengroing76 duellifjellet/Øykjafjellet 83 B, H, r W-V-S-H 133Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
42Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner og jordverntabell 23 Viktige lokaliteter <strong>for</strong> rikser i <strong>Sandnes</strong> kommunetabell<strong>for</strong>klaring: B = beiting. H = hekking. r = rasting. W-V-S-H = kode <strong>for</strong> årstidene.Nr. Art Område Funksjon Brukstid Vekt Beskrivelse77 åkerrikse Skas-HeigredalenH-r-B V-S 4 Viktigste hekkeområde <strong>for</strong> arten i Norge. 3-5par. også vipe, tjeld, storspove og rødstilkhekker med flere par.78 Vannrikse grunningen H-r-B W-V-S-H 4 Fast hekkeområde. Viktig område <strong>for</strong> rastingog overvintring. myrrikse hekker trolig også79 myrrikse kyllesvatnet H-r-B V-S 4 Fast hekkeområde over mange år. Vannriksehekker også i perioder.80 Vannrikse Lonavatnet H-r-B V-S 4 trolig fast hekkeområde. Vanlig gjest høst ogvinter.tabell 24 Viktige lokaliteter <strong>for</strong> spetter i <strong>Sandnes</strong>tabell<strong>for</strong>klaring: B = beiting. H = hekking. r = rasting. W-V-S-H = kode <strong>for</strong> årstidene.Nr. Område Funksjon Brukstid Vekt Beskrivelse81 Horve H-B-r W-V-S-H 4 Variert skogområde med stort innslag avedelløvskog. en del ospeholt. dvergspett, gråspett ogvendehals hekker fast82 dansen H-B-r W-V-S-H 4 Furudominert, men med relativt stort innslag avedelløvskog og osp. Noe gammel bjørk. dvergspett,gråspett og vendehals hekker fast83 kleivadalsvatnet H-B-r W-V-S-H 4 Variert skogområde i tilknytning til kleivadalsvatnet.mye edelløvsskog. gråspett hekker fast, mensvendehals og dvergspett trolig hekker.tabell 25 Viktige viltområder <strong>for</strong> spurvefugl i <strong>Sandnes</strong>tabell<strong>for</strong>klaring: B = beiting. H = hekking. r = rasting. W-V-S-H = kode <strong>for</strong> årstidene.Nr. Område Funksjon Brukstid Vekt Beskrivelse84 dale H, B, r W-V-S-H 2-3 eikedominert skogsområde. generelt rikt område <strong>for</strong>spurvefugl. Spettmeis, bøksanger og kattugle hekker.Spetter som gråspett og dvergspett hekker mer ujevnt85 grunningen H, B, r W-V-S-H 3-4 Variert skog- og kulturlandskap. takrøyrbelter motgrunningen. meget rikt område <strong>for</strong> spurvefugl, medhøy tetthet. de fleste spurvefugler som hekker ikommunen finnes her. kattugle, trekryper, løvmeis,vendehals, gulsanger hekker fast.85b Vatneli Hr VS 2-3 gammel edellauvskog, eikedominert hekkeplass <strong>for</strong>bøksanger, dvergspett, trekryper, flaggspett86 dybingen H, B, r W-V-S-H 2-3 relativt storvokst og gammel eikeskog i liside. Artersom spettmeis, kattugle og bøksanger hekker fast.87 Horve H, B, r W-V-S-H 3-4 meget variert skog- og kulturlandskap. mye kantsonerog overganger mellom teiger. Lunt og varmt område.Stor spekter av spurvefugl hekker her. Alle meiser (ifylket) og de fleste sangere hekker her. god spettplassog 2-3 par kattugle hekker. Bøksanger hekker fast.88 dansen H, B, r W-V-S-H 3-4 Variert skogområde med til dels høye tettheter og flerearter. området vurderes som like bra som lokalitet 87,men har færre sangere. typiske skogsfugler somtroster, finker og meiser dominerer. Bøksanger ogtrekryper hekker fast. kattugle vanlig.89 kleivadalsvatnet H, B, r W-V-S-H 3 Skogkledd dalgryte med stort innslag av edelløvskog.Stor tetthet av skoghekkende spurvefugler. meiser,troster og finker dominerer. trekryper, spettmeishekker.90 Bratthetland H, B, r W-V-S-H 3 Variert kulturlandskap med skiftende skogteiger. Storkantsoneeffekt. rike edelløvskoger. mye sangere ogmeiser. dompap, spettmeis, gråspett, gulsangerhekker trolig fast.91 osaland H, B, r W-V-S-H 3 Skogområde i tilknytning til og ved osalandsåna.relativt stort innslag av edelløvskog. til dels storeeiketrær. Variert fugleliv med stort artsspekter34Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Naturgrunnlag, biologisk mangfold, kulturminner Brukerresultat og jordvern 4392 Heigre H, B, r W-V-S-H 3-4 opprinnelig myr som nå er delvis gjengrodd med bjørkog øyrevier. Stor tetthet av hekkende fugl. Viktigrasteområde under trekket. Sivsanger (30 par),løvsanger (40 par) dominerer, men mange arter.gresshoppesanger hekker fast. Vannspissmus. godrådyrbestand.93 <strong>Sandnes</strong> by H, B, r W-V-S-H 2 Parkområde i tilknytning til Storåna. Variert fuglelivgjennom året. mange arter benytter dette området.94 Stokkelandsvatnet H, B, r W-V-S-H 2 Sumpområde i tilknytning til Stokkalandsvatnet. Viktiglokal funksjon <strong>for</strong> småfugl gjennom året. Noe takrøyr95 Stokkelandsvatnet H, B, r W-V-S-H 2 Sivbelte med noe skog i tilknytning tilStokkelandsvatnet. Sivspurv, sivsanger, rørsanger,buskskvett m.fl. hekker.96 Figgjo H V-S 2 Hekkeplass <strong>for</strong> sandsvale i grustak i 2003.Hekkebestanden usikker, men min 50 par. ukjenthekkehistorikk97 imsa H, B, r W-V-S-H 2 Viktigste lokaliteten <strong>for</strong> fossekall i kommunen.98 Arboretet H, B, r W-V-S-H 2-3 Stor tetthet av vanlige spurvefugler. Bra medhulerugere pga. kasser som er satt ut.99 Høle H, B, r W-V-S-H 2 edelløvskog med osp. Begrenset området med høytetthet av småfuglerSårbare artertabell 26 Yngleområder er <strong>for</strong> salamandere i <strong>Sandnes</strong> kommunetabell<strong>for</strong>klaring: Y = yngleområde. W-V-S-H = kode <strong>for</strong> årstidene.Stedsangivelsen angir nærmeste tettstedNr. Art Lokalitet Funksjon Brukstid Vekt Beskrivelse100 Storsalamander101 Litensalamander102 Litensalamander103 Litensalamander104 LitensalamanderHøle Y V-S-H 4 tjern. gammel lokalitet, som på 70-tallethuset arten. ikke konstatert siden, menlokaliteten ikke sjekket opp på våren. usikkerstatus, og bør sjekkes opp.Høle Y V-S-H 3 tjern/bekk. Lokaliteten funnet i 2000, da detble registrert flere individer. Sjekket opp i2002 også, med positivt resultat.Høle Y V-S-H 3 kunstig tjern. Fast bestand. trolig utsatt. Fastbestand, 15-20 i 2003.Høle Y V-S-H 3 tjern. Fast bestand med lang kontinuitet. denopprinnelige lokaliteten <strong>for</strong> individene i 102.Hommersåk Y V-S-H 3 tjern. Arten skal finnes her ifølge viltkarte <strong>for</strong>1994. usikker status, må sjekkes opp.tabell 27 Hekkelokaliteter <strong>for</strong> lommer i <strong>Sandnes</strong> kommunetabell<strong>for</strong>klaring: H = hekking. W-V-S-H = kode <strong>for</strong> årstidene.Art Funksjon Brukstid Vekt KommentarSmålom H V-S-H 3 Fire hekkelokaliteter er kjentStorlom H V-S-H 3 en hekkelokalitet er kjenttabell 28 konstaterte og antatte hekkelokaliteter <strong>for</strong> rovfugler i <strong>Sandnes</strong> kommunetabell<strong>for</strong>klaring: Stedsangivelsen angir nærmeste tettstedArt Funksjon Brukstid Vekt Beskrivelse og statusVandrefalk H V-S-H 4 3 hekkelokaliteterHønsehauk H W-V-S-H 4 7 kjente hekkelokalitetermusvåk H W-V-S-H 3 et kjent hekkeområdeHavørn H W-V-S-H 4 minst 2 hekkeområder i <strong>Sandnes</strong>Hubro H W-V-S-H 4 2 hekkeområder i <strong>Sandnes</strong>35Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
44 Opplevelse, rekreasjon og fysisk aktivitetMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
kap. 3 miljøkvalitet i jord, vann og luftMiljøkvalitet i jord, Brukerresultat vann og luft 45Delmål Miljøkvalitet i jord vann og luft:• <strong>Kommune</strong>n skal arbeide <strong>for</strong> å sikre miljøkvalitet i jord, vann og luftsom fremmer god helse og godt miljø.• <strong>Kommune</strong>n skal arbeide planmessig med å redusere eksisterende<strong>for</strong>urensninger i jord, vann og luft til nivåer som ikke er til skade <strong>for</strong>helse eller miljø.3.1 radonLovverk• <strong>Kommune</strong>helseloven med <strong>for</strong>skrifterInnledningStatens strålevern er landets fagmyndighet på området strålevern og atomsikkerhet.Statens stråleverns ansvarsområde:• Statens strålevern har <strong>for</strong>valtnings- og tilsynsansvar ved all bruk av strålekilder imedisin, industri og <strong>for</strong>skning, og med de to <strong>for</strong>skningsreaktorene i Norge.• Statens strålevern overvåker naturlig og kunstig stråling i miljø og yrkesliv.• Statens strålevern skal øke kunnskap om <strong>for</strong>ekomst, risiko og effekt av stråling. Dettegjelder blant annet radioøkologi og medisinske effekter av stråling.• Statens strålevern leder, har sekretariat og operasjonslokaler <strong>for</strong> den nasjonaleatomulykkesberedskapen.I saker som angår strålingsspørsmål bruker <strong>Sandnes</strong> kommune Statens strålevern sområdgivende faginstans. <strong>Sandnes</strong> kommunes saksbehandling innen strålingsspørsmål er basertpå, og i tråd med råd og rådgivning fra Statens strålevern.Om radonRadon er en radioaktiv gass som dannes naturlig i berggrunnen. Radon <strong>for</strong>årsaker lungekreft,og risikoen øker med radonkonsentrasjonen i inneluften og med oppholdstiden. Radon<strong>for</strong>ekommer i alle slags bygninger og total radonrisiko skyldes summen av opphold i ulikebygninger: Jobb, fritid og privat bolig.Radon siver inn i bygninger med jordlufta gjennom sprekker og utettheter mellombyggegrunnen og bygningen. Husholdningsvann fra borebrønner i fast fjell kan inneholdehøye konsentrasjoner av radon, og ved bruk av vannet til dusj, oppvaskmaskin og lignende vilradon frigjøres til inneluften. Tilkjørte masser, pukk og grus i byggegrunnen kan også bidra tilproblemer med radon i områder som ellers er lite utsatt.Målinger viser at enkelte områder i <strong>Sandnes</strong> har <strong>for</strong>holdsvis høye radonkonsentrasjoner.I henhold til gjeldende <strong>for</strong>skrifter skal bygningskonstruksjoner sikres og utføres slik at radonikke kan trenge inn i byggverket og gi helseskader. Nye hus skal bygges med radonsikring.Helsemyndighetene anbefaler at det <strong>for</strong>etas målinger i eksisterende hus, og at1Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
46Miljøkvalitet i jord, vann og luftradonsikringstiltak iverksettes om nødvendig. Der det påvises radon over tiltaksgrensen ihusholdningsvann fra borebrønner, må vannet behandles <strong>for</strong> å redusere radoninnholdet.Følges dette, skal det i prinsippet ikke oppstå <strong>for</strong> høye radonkonsentrasjoner i inneluften i nyehus, og dermed heller ikke risiko <strong>for</strong> helseskade.Resultatmål:Alle bygninger skal ha så lave radonnivåer som mulig og innen<strong>for</strong> anbefalte grenseverdier:• tiltaksgrense i inneluft på 100 Bq/m 3• maksimumsgrenseverdi på 200 Bq/m 3• ttiltaksgrense <strong>for</strong> radon i vann i en enkelthusholdning er 500 Bq/l.• tiltaksgrense <strong>for</strong> radon i vann fra vannverk eller offentlig vann<strong>for</strong>syning (<strong>for</strong>syner minst 50personer eller 20 husstander) er 100 Bq/l, jf. drikkevanns<strong>for</strong>skriftenTiltak:• Alle bygninger bør radonmåles regelmessig, og alltid etter ombygninger.• kommunen skal opplyse om, og <strong>for</strong>midle muligheten <strong>for</strong> den enkelte huseier til å få utførtradonmålinger.• kommunen skal gi veiledning til publikum som skal bygge nye hus og til eiere av eksisterendeboliger om mulige tiltak mot radonstråling.• i områder som kan være radonbelastet skal reguleringsarbeid og utbygging planlegges ut fradette. jf. kart 3.1/3.2.3.2 Forurenset grunnForurenset grunnLovverk• Forurensningsloven med <strong>for</strong>skrifter• <strong>Kommune</strong>helseloven med <strong>for</strong>skrifterForurenset grunn i barnehagerBarn skal kunne leke i et giftfritt miljø. Miljøverndepartementet utarbeidet handlingsplan <strong>for</strong>undersøkelser og opprydding av barns lekeområder i de 10 største byene og i 5 storeindustriområder i Norge. Forurensninger fra tidligere industrivirksomhet, fra vegtrafikk og fraimpregnerte materialer brukt bl.a. i lekeapparater kan skade barnas helse. Slike <strong>for</strong>urensningerbestår bl.a. av bly, arsen og PAH, stoffer som kan føre til skade på sentralnervesystemet.<strong>Sandnes</strong> kommune har sørget <strong>for</strong> undersøkelser i sine 58 private og kommunale barnehager.Der ble funnet <strong>for</strong>urensninger av mindre omfang i 3 barnehager, men det ble registrert myebruk av CCA-impregnerte kantstokker. Kantstokkene og omkringliggende <strong>for</strong>urenset masse erutskiftet, og ellers nødvendig masseutskifting er <strong>for</strong>etatt i 2009/2010.Det er også <strong>for</strong>etatt undersøkelser av jorden på 8 lekeplasser, men der ble ikke funnet<strong>for</strong>urensninger. Kantstokkenes materialer ble ikke undersøkt der.2Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Miljøkvalitet i jord, Brukerresultat vann og luft 47Videre blir det ved nybygging/nyetablering av barnehager den ansvarliges oppgave åundersøke at det ikke er <strong>for</strong>urensninger i jorden (eksisterende og tilkjørt) som kan gi miljøellerhelseskader. Klif har utarbeidet veiledere til hjelp i dette arbeidet.Forurenset grunn i <strong>for</strong>bindelse med gravearbeider<strong>Kommune</strong>n har myndighet i henhold til Forurensings<strong>for</strong>skriften til å kreve undersøkelser avgrunnen på steder ”hvor det kan være grunn til å tro at det kan finnes <strong>for</strong>urensninger”. Dettegjelder <strong>for</strong> steder hvor det skal utføres gravearbeider. Ved påvist <strong>for</strong>urenset grunn skal detutarbeides tiltaksplan som skal godkjennes av kommunen før gravearbeider skal kunneigangsettes, og det skal sendes inn sluttrapportering.FyllingsområderFlere steder i kommunen benyttes til utfylling/planering med ”rene masser”. Det skjer lett atogså urene masser, rivingsavfall og annet avfall blir plassert ulovlig på disse tippene. Ogsåprivatpersoner misbruker slike tipper. Resultatet blir gjerne <strong>for</strong>urensede masser i et områdesom skulle være rent.Nedgravde oljetankerPå et ukjent antall eiendommer ligger det nedgravde oljetanker som kan medføre<strong>for</strong>urensningstilførsel til grunnen og videre til overvannssystem og nærmeste resipient/elv/sjø.En del tanker er ikke lenger i bruk, men inneholder <strong>for</strong>tsatt olje. I Forurensnings<strong>for</strong>skriften erkommunene gitt myndighet vedr. nedgravde oljetanker over en viss størrelse. <strong>Sandnes</strong>mangler oversikt over slike tanker, og har ikke laget rutiner <strong>for</strong> oppfølging.Forurensning fra nedlagte og ulovlige avfallsplasser<strong>Kommune</strong>n kan pålegge den som har etterlatt avfall i strid med loven å fjerne avfallet ogrydde opp.En del farlig avfall blir ikke levert til godkjent mottak/behandlingsanlegg, men går i stedetdirekte til avløp, deponeres på fyllinger, brennes eller slippes ut direkte i vassdrag ellerjordsmonn. Det er særlig områder med tidligere industrivirksomhet som har <strong>for</strong>urenset grunnav denne type.I <strong>Sandnes</strong> er det registrert en rekke deponier som inneholder spesialavfall. SFT (Nå KLIF)gjennomførte et oppryddingsprogram <strong>for</strong> de mest alvorlige av disse. Mindre alvorligedeponier kan ved oppgraving, anlegg eller lignende frigjøre avfallstoffer som kan væreskadelige <strong>for</strong> miljø eller helse. <strong>Kommune</strong>n må der<strong>for</strong> ha tilsyn med disse lokalitetene og treffetiltak hvis nødvendig.Oversikt over private og kommunale avfallsplasser i <strong>Sandnes</strong>tabell 3.2.1Lokalitet Areal Driftsperiode Resipient1 eskemyr 2 da 1965 - 1975 eskemyr, bekk2 iglemyr 25 da 60 - 66 iglemyr, bekk3 Fjæra (Vågen) 30 da 45 - 55 gandsfjord4 gand 2 da 50 - 60 Stangelandsåna5 Varatun 30 da 55 - 91 Lurabekken6 eltervåg 6-10 da 82 - 87 Søravatn3Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
48 Miljøkvalitet i jord, vann og luft7 Lutsi v/F.V. 3 da 85 - 88 Lutsivann9 Foss-eikeland 1/2- 1 1/2 da 80 - Figgjo10 Skjæveland > 2 da 73 - 80 Figgjo11 Heigre 12 da 76 - Skas-Heigre12 Lutsi 10
Miljøkvalitet i jord, Brukerresultat vann og luft 49De nye kravene overvåking og utarbeidelse av tilstandsanalyser og tiltaksplaner <strong>for</strong>vann<strong>for</strong>ekomstene vil medføre økte kostnader <strong>for</strong> kommunene og ansvarlige sektorer.<strong>Kommune</strong>ne er anbefalt å ha sterkt eier<strong>for</strong>hold til arbeidet med tiltaksanalyse som skal gjøressine egne vann<strong>for</strong>ekomster. Vannregionmyndigheten, kan pålegge ansvarlige sektorer ogmyndigheter ytterligere overvåking der hvor de mener kunnskapsgrunnlaget er mangelfullteller hvor det er behov mht. oppfølging av tiltak.Forvaltningsplan <strong>for</strong> FiggjoFiggjovassdraget har vært pilotområde <strong>for</strong> vanndirektiver i Rogaland og <strong>for</strong>valtningsplanenble vedtatt våren 2010.Forvaltningsplanen viser at de delene av Figgjovassdraget som har nedslagsfelt i <strong>Sandnes</strong>,hovedelva nedstrøms Edlandsvatnet og tilførselskanaler fra Skjæveland og Skas-Heigre, ikkehar god økologisk tilstand.For de fleste deler av Figgjovassdraget er det krav om god økologisk tilstand innen 2015. Pågrunn av de store inngrepene i <strong>for</strong>bindelse med drenering av Skasvatnet <strong>for</strong> å gjøre områdetegnet til landbruks<strong>for</strong>mål, er Skas-Heigre kanalen betegnet som en svært modifisertvann<strong>for</strong>ekomst. Det betyr at Skas-Heigre kanalen vil få reduserte miljømål i <strong>for</strong>hold til deandre vann<strong>for</strong>ekomster i Figgjovassdraget.En rekke tiltak som er nødvendige <strong>for</strong> å nå miljømålene er satt opp i <strong>for</strong>valtningsplanen ogtiltaksplanen <strong>for</strong> Figgjo. Frist <strong>for</strong> å oppnå målene er 2015. Innholdet i <strong>for</strong>valtningsplanen <strong>for</strong>Figgjo må innarbeides i kommuneplanen og andre kommunale planer. Forvaltningsregimetbeskrevet i <strong>for</strong>valtningsplan <strong>for</strong> Figgjovassdraget skal også gjelde <strong>for</strong> Ims-Lutsi vassdraget ogStorånavassdraget fram til <strong>for</strong>valtningsplanen <strong>for</strong> Jæren Vannområde blir vedtatt.Overvåking<strong>Sandnes</strong> kommune har systematisk overvåket miljøtilstanden i vassdragene og i sjøen sidenslutten av 80-tallet, men kun noen få undersøkelser er utført i sjøområdene. Overvåking i egenregi, og i samarbeid med bl.a. Stavanger kommune, IVAR og Aksjon Jærvassdrag (AJV),utgjør grunnlaget <strong>for</strong> vurderingen av miljøtilstand i sjø og vassdrag i <strong>Sandnes</strong>.Overvåkingen av ferskvann som kommunen deltar i gjennom AJV er mer omfattende ogtilpasset vanndirektivet enn den kommunen selv utfører. Vann<strong>for</strong>ekomstene som er med AJVovervåkingen i dag er Seldalsvatnet, Lutsivannet, Dybingen, Stokkelandsvannet,Bråsteinvannet, Figgjoelva, Storåna og Svilandselva. Vann<strong>for</strong>skriften medfører nye krav tilovervåking av sjøområdene samt krav om målinger på biologiske parametere. De nye kravenevil medføre økte kostnader <strong>for</strong> kommunene og ansvarlige sektorer på dette området.Vannregionmyndigheten, vil pålegge ansvarlige sektorer og myndigheter ytterligereovervåking der hvor de mener kunnskapsgrunnlaget er mangelfullt eller hvor det er behovmht. oppfølging av tiltak.BadevannskvalitetBadeplassene i <strong>Sandnes</strong> blir kontrollert regelmessig gjennom badesesongen hvert år. Fra ogmed 2009 har prøvetaking i <strong>Sandnes</strong> fulgt nytt EU direktiv, som ble vedtatt i 2006.Badevannskvaliteten bedømmes ut fra karakterene ”utmerket, god og dårlig”. Badevannettestes <strong>for</strong> totale koli<strong>for</strong>me bakterier (TKB) som et mål på hygienisk kvalitet. Minimumskravettil prøvetaking er 4 prøver hver sesong <strong>for</strong> den badeplassen som skal overvåkes, ogprøvetakingen skal være jevnt <strong>for</strong>delt utover sesongen. Badevannsprøvene hentes fra 22badeplasser i <strong>Sandnes</strong>. Prøvene de siste årene har vist gode resultat.5Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
50Miljøkvalitet i jord, vann og luftPrøvene tas fra følgende badesteder:Prøvetakingssted FerskvannStokkelandsvannetStokkelandsvannet v/ballplassFoss-eikelandBråsteinsvatnettengesdalsvatnetHorvevatneteikelidvatnetFrøylandsvatnetFurenes aktivitetssenterAlsvik, kyllesvatnetLutsivatnetPrøvetakingssted SaltvannApalstøl, Høle (trodalsvågen)Prestebrygga, Høleeskeland/engjavigaBersagel/ dreggjavikaVier v/leirskoleBreivik, HommersåkriskastrandenHolmavikaVågenLuravikarissebærstrandenTilstand og Mål <strong>for</strong> vann<strong>for</strong>ekomster i <strong>Sandnes</strong>tilstand i henhold til vann<strong>for</strong>skriften og biologiske parameteretabell 3-1: tilstand i innsjøer etter nytt klassifiseringssystem. Biologisk parameter er klorofyll. Fos<strong>for</strong>,siktedyp og oksygeninnhold i bunnvann er støtteparametere. (datarapport overvåking av AjV 2009,molversmyr, åge, 2010, iriS).Vann<strong>for</strong>ekomst Vanntype TilstandsklasseSeldalsvatnet 14 goddybingen L-N8/4 moderatkyllesvatnet L-N1/3 moderatLutsivatnet L-N1/3 godBråsteinvatnet L-N1/3 moderatStokkelandsvatnet L-N1/3 moderattabell 3-2: Antatte tilstandsklasser <strong>for</strong> elver mht. fos<strong>for</strong> og nitrogen i henhold til nyttklassifiseringssystem. Antatt tilstandsklasse mht begroingsalger i henhold til SFt-system. (datarapportovervåking av AjV 2009, molversmyr, åge, 2010, iriS).BegroingsalgerAntatt SFt-klassekjemi (totP)tilstandkjemi (totN)tilstandVassdrag Lokalitet 2006 2007 2008 2009 2009 2009ims-Lutsi Svilandsåna4 3 3 3v/kyllesvatnetStoråna v/jernbanen 4 4 4 3 moderat/dårlig Svært dårligFiggjo Straumåna2(3) 2(3) 2 2(edlandsvatn)- Foss-eikeland 2(3) 3 3 3- innløp grudavatn 3 3 3 3- v/Bore 3 4 3 3 god/Svært dårligmoderat- Skas-Heigre 5 5 5 4 Svært dårlig Svært dårligendelig tilstandsklasse i henhold til nytt klassifiseringssystem må fastsettes mht. begroingsalger, mennye klassegrenser <strong>for</strong> denne parameteren er ikke helt ferdigstilt enda. tilstand mht. fos<strong>for</strong> og nitrogenvil kun være støtteparametere etter nytt klassifiseringssystem.Lokale tilstandsvurderinger og mål i henhold til næringsalterVanntype er en viktig parameter <strong>for</strong> å bestemme tilstand i det nye klassifiseringssystemet.Inntil fullkarakterisering av alle vann<strong>for</strong>ekomstene i <strong>Sandnes</strong> er gjennomført og vanntypen erkvalitetssikret vil lokal vurdering av tilstand mht fos<strong>for</strong> gjøres etter gammelt SFT-system.tabell 3-3. Lokale vurderinger av miljøtilstand og mål <strong>for</strong> miljøkvalitet i sjø- og vann<strong>for</strong>ekomster i<strong>Sandnes</strong>. tilstandsklasser i henhold til SFts klassifiseringssystem. tilstandsvurdering i ferskvann mhtfos<strong>for</strong> (kommunal prøvetaking), i sjø på bakgrunn av miljøundersøkelse av marine resipienter2001/2002 og lokalkunnskap.6Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Miljøkvalitet i jord, Brukerresultat vann og luft 51Områder i sjø og vassdrag Miljøtilstand (klasse) Bruksområdestatus mål målFiggjovassdraget1. Skjæveland2. Skas-Heigrekanalen3. Skjævelandskanalen4. Foss-eikeland5. Bråstein6. Figgjo7. FlassavatnetStorånavassdraget1. Storåna2. Stokkelandsvatnet3. Høylandsåna4. Svebestadkanalen5. Bråsteinvatnetims-Lutsi1. imsvatnet2. Horvevatnet3. Storavatnet4. tengesdalsvatnet5. Forenesvatnet6. Lutsivatnet7. Fjogstadvatnet8. dybingen9. grunningen10. kyllesvatnet11. Skjelbredtjørn12. Svihusvatnet13. SeldalvatnetHafrsfjord1. Soma-Bærheimskanalen2. Foruskanalen, vestgandsfjorden1. gandsfjorden2. Lurabekken3. Foruskanalen øst4. Folkvordkanalen/Stangelandsåna5. gramstadbekken6. Bekk fra dalevatnriskafjorden1. riskafjorden2. Høgafjellstjørn3. riskabekken4. Frøylandsvatnet5. Lauvåsbekken6. LiånaHetlandsvatnet1. Heståna2. Hetlandsvatnet3. kleivadalsvatnetHøgsfjorden1. Høgsfjorden2. Nordavatnet3. Breidvika4. Hølen5. dreggjavika6. Høleåna7. SelvikvatnetiiiVViiiiiiiiiViViVViiiiiiiiiiiiiiiVViiiiiiiiiiVVVVVViiiiiiiiiViiiiViViiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiViiiiiiiiiViiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiirekreasjon og sportfiskejordvanning" "Bading og sportsfiske" "" "" "rekreasjon og sportsfiske" "rekreasjonjordvanningBading og sportsfiskerekreasjon og sportsfiske" "" "Bading og sportsfiskerekreasjon og sportsfiskeBading og sportsfiskedrikkevannBading og sportsfiskejordvanningrekreasjon og sportsfiskeSportsfiskerekreasjon og sportsfiskerekreasjon og sportsfiskejordvanningjordvanningBading, rekressjon, fiskeBading, rekreasjon, fiskerekreasjonjordvanningjordvanningrekreasjondrikkevannBading og rekreasjonBading og rekreasjonrekreasjonBading og sportsfiskerekreasjonrekreasjonrekreasjonrekreasjonrekreasjon-rekreasjonBading og rekreasjon--rekreasjon og sportsfiske-7Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
52Miljøkvalitet i jord, vann og luftSFts tilstandskasser:1 (I): Meget god2 (II): God3 (III ): Mindre god4 (IV): Dårlig5 (V): Meget dårligForvaltningsmål <strong>for</strong> miljøkvalitet i vann:• Vannressursene skal <strong>for</strong>valtes slik at de gir gode betingelser <strong>for</strong> rekreasjon og allsidig friluftsliv, samtsikrer plante- og dyrelivets artsrikdom.• For vann<strong>for</strong>ekomster som ikke har oppnådd lokale mål, eller mål om god økologisk tilstand/godtøkologisk potensial i henhold til vanndirektivet, skal det gjøres tiltak i henhold til <strong>for</strong>valtningsplan <strong>for</strong>vannområdet og kommunale planer.• Vann<strong>for</strong>skriftens bestemmelser om inngrep/påvirkning av vassdrag må implementeres ikommuneplan og andre kommunale planer.• kommunen skal løpende overvåke miljøtilstanden i sjø og vassdrag.AvløpHovedplan <strong>for</strong> avløp er under revidering. Ny hovedplan <strong>for</strong> avløp og vannmiljø vil inneholdeoppdatert in<strong>for</strong>masjon om status samt detaljer om tilstand og tiltak i <strong>for</strong>hold til både private ogkommunale utslipp av sanitært avløpsvann, industripåslipp og overvannshåndtering.Kommunalt avløp• Kommunalt avløp i <strong>Sandnes</strong> er i hovedsak tilknyttet Sentralrenseanlegget <strong>for</strong> Nord-Jæren. Itillegg er det kommunale utslipp til sjø på Apalstø på Høle, Dreggjavika på Bersagel samtto gråvannsutslipp fra hyttefeltene på Naustervik og Lauvik, Bersagel.• Avløp Vest har medført sanering av eksisterende overløp til Skas-Heigre samt en god delenkeltutslipp fra boliger langs RV44 med utslipp til Skas-Heigre og Skjævelandskanalen.• <strong>Kommune</strong>n arbeider med planer <strong>for</strong> nytt VA-anlegg fra Hommersåk til Ims og Høle somvil sanere enkeltutslipp fra hus og hytter langs denne strekningen.• Det er planer om ytterligere oppgradering av pumpestasjoner som vil medføre reduserteutslipp via overløp.• Utbedring og omlegging av kommunale og private avløpsledninger, og dermed sanering avfeilkoblinger, lekkasjer og overløp, har pågått i henhold til tiltaksplan <strong>for</strong> avløp 2002-2010.Målene i eksisterende tiltaksplan er svært ambisiøse og det er fremdeles en del tiltak somgjenstår. Tiltaksplanen vil bli revidert i ny Hovedplan <strong>for</strong> avløp og vannmiljø.• Prioriterte områder på kommunalt avløp i neste planperiode vil være <strong>Sandnes</strong> øst, områdetlangs ny VA-ledning fra Hommersåk til Ims, Storåna, Stangelandsåna og Lurabekken.Privat avløp• Ny lokal <strong>for</strong>skrift om utslipp fra mindre avløpsanlegg trådte i kraft 01.01.2010.Forskriften er felles <strong>for</strong> alle kommunene i Aksjon Jærvassdrag og vil være et viktigverktøy <strong>for</strong> videre saneringsarbeid i <strong>for</strong>hold opprydding i utslipp av avløpsvann til viktigevassdrag på Jæren.• I henhold til ny lokal <strong>for</strong>skrift, samt prinsippene i <strong>for</strong>urensningsloven om at utslipp skalsees under ett <strong>for</strong> et større område, stilles det krav om samlet plan i <strong>for</strong>bindelse medutslippssøknader. <strong>Kommune</strong>ns strategi er at sanering av avløp i spredt bebyggelse oghyttebebyggelse først og fremst skal løses ved tilknytning til offentlig avløp. Dersomtilknytning til/utvidelse av offentlig avløp ikke er mulig, skal felles private løsningervurderes. Nye tillatelser til enkeltutslipp gis kun i tilfeller hvor fellesanlegg ikke eraktuelt.• Nedslagsfeltet til Skas-Heigre og Figgjo er prioritert område <strong>for</strong> sanering av privateenkeltutslipp i henhold til <strong>for</strong>valtningsplanen <strong>for</strong> Figgjo.8Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Miljøkvalitet i jord, Brukerresultat vann og luft 53• Det finnes oversikt over private enkeltutslipp i kommunale registre. For boligbebyggelsenhar kommunen god oversikt over status <strong>for</strong> anlegg etabert f.o.m. 1972. In<strong>for</strong>masjonen blir<strong>for</strong>tløpende oppdatert.• In<strong>for</strong>masjon om anleggene er nå også kartfestet i WebGIS-Avløp. WebGIS-avløp girmulighet til utslippsberegninger samt lettere overføring av in<strong>for</strong>masjon regionale ogsentrale myndigheter.• Det antas at <strong>Sandnes</strong> kommune har mellom 2500 og 3000 hytter. Det er ikke oppdatertin<strong>for</strong>masjon om anleggstyper <strong>for</strong> hyttene, men det antas at minst 50% av hyttene harinnlagt vann uten godkjent utslippstillatelse.IndustriutslippDe fleste industriutslippene i <strong>Sandnes</strong> føres til offentlig avløp og ledes ikke ut i lokaleresipienter.Samtlige bedrifter med utslipp av oljeholdig avløpsvann er registrert i INDSYS-programmet(Industridata-system). Registreringer av olje- og bensinutskillere og fettavskillere er utført ogdet er utarbeidet driftsrutiner mht. tømming.<strong>Kommune</strong>n ønsker også å kartlegge bedrifter som kan ha andre miljøfarlige utslipp tilresipient eller påslipp til avløpsledningene.Avrenning fra urbane områder og anleggsvirksomhetAvrenning fra urbane områder er en viktig påvirkningskilde i en del sentrumsnære vassdrag i<strong>Sandnes</strong>. I <strong>for</strong>hold til utslipp av næringssalter fra befolkningen er tilførsler via kommunaleovervannssystemer en viktig kilde i midtre deler av Figgjovassdraget, nedre deler av Storånaog til Dybingen/Grunningen i Ims-Lutsivassdraget (Tiltaksanalyse <strong>for</strong> Jærvassdragene, IRISrapport 2008/28).Undersøkelser av sedimenter i sjøområdene i Gandsfjorden viser også funn av <strong>for</strong>urensningersom man antar delvis stammer fra veiavrenning og trafikk. Forurensningene det gjelder kanvære både nedslamming samt tungmetaller og organiske miljøgifter. Gode driftsrutiner <strong>for</strong>overvannsnettet samt <strong>for</strong>svarlig håndtering av slam fra sandfangskummer/-basseng er etviktige avbøtende tiltak mht <strong>for</strong>urensende avrenning fra trafikkområder.Utbygging og anleggsvirksomhet medfører også tilførsler av partikler og næringssalter tilvassdragene våre. Ved grave- og anleggsaktivitet er det viktig å holde tilbake partikler iavrenningen fra områdene <strong>for</strong> å redusere påvirkningen dette medfører. Forvaltningsplanen <strong>for</strong>Figgjo krever at det stilles krav om fangdammer ved anleggsarbeid samt krav om lokalovervannshåndtering ved utbygging <strong>for</strong> at miljømålene i Figgjo skal nås. Kravene iForvaltningsplanen <strong>for</strong> Figgjo må implementeres i kommuneplanen. Det er meget sannsynligat tilsvarende krav om overvannshåndtering og avbøtende tiltak ved anleggsvirksomhet vilgjøres gjeldende også <strong>for</strong> andre vann<strong>for</strong>ekomster hvor miljømålene ikke er nådd.<strong>Sandnes</strong> kommune stiller i dag krav i reguleringsplaner om avbøtende tiltak <strong>for</strong> å hindre<strong>for</strong>urensning og partikkelutslipp både i anleggs- og driftsfase. I praksis er det imidlertidmange klager på utslipp i <strong>for</strong>bindelse med anleggsvirksomheten i utbyggingsområdene.Ytterligere tiltak i <strong>for</strong>m av interne rutiner i <strong>for</strong>hold til anleggsoppfølging samt utvidettilsynsvirksomhet bør vurderes. Interne rutiner <strong>for</strong> anleggsoppfølging vil også kunne omfattegravearbeid/anlegg som ikke er omfattet av reguleringsplaner.Vannområde Jæren er i ferd med å få utarbeidet en håndbok om avrenning i grave-/anleggsarbeid. Denne håndboken vil være et viktig verktøy <strong>for</strong> kommunene og de ansvarligesektorene <strong>for</strong> å sette i verk avbøtende tiltak i <strong>for</strong>hold til denne type avrenning.9Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
54Miljøkvalitet i jord, vann og luftUtslipp og avrenning fra landbruketAnsvar og myndighetAnsvaret <strong>for</strong> å hindre <strong>for</strong>urensning påhviler den enkelte grunneier.Landbrukssjef er kommunens myndighet ift jordloven og regelverk som gjelderlandbruksvirksomhet, bla landbruks<strong>for</strong>urensning. Kommunalteknisk sjef er<strong>for</strong>urensningsmyndighet når det gjelder avløpet fra bolighusene og <strong>for</strong> <strong>for</strong>urensningssakersom behandles etter <strong>for</strong>urensningsloven.Faglig beskrivelseLandbruket kan <strong>for</strong>urense både luft, jord og vann.Vann<strong>for</strong>urensning fra landbruket skyldes i hovedsak:• Punktkilder er avløp fra siloanlegg, gjødsellager, melkerom, driftsbygninger,drivstofflager, husholdningskloakk m.m.• Arealavrenning er tap av jord og næringsstoffer via overflatevann og sigevann. Detteskjer ved erosjon eller utvasking. Gjødsling med husdyr- eller kunstgjødsel like førnedbørsperioder kan <strong>for</strong>årsake stor avrenning av næringssalter til nærmeste vassdrag.Et omfattende regelverk setter krav til lagerkapasitet <strong>for</strong> silosaft og husdyrgjødsel, tilgjødselpraksis og spredetidspunkt, mengde spredeareal i <strong>for</strong>hold til husdyrhold m.m.For punktavrenning gjelder følgende:1. All silosaft skal samles opp og nyttes til fòr eller gjødsel.2. Bruk med husdyrhold skal ha <strong>for</strong>skriftsmessig lager <strong>for</strong> husdyrgjødsel.3. I regelverket <strong>for</strong> produksjonstilskudd stilles det krav til spredeareal. (Krav til spredearealpr. gjødselsdyrenhet (GDE) er 4 mål. Som en gjødseldyrenhet regnes <strong>for</strong> eksempel 1melkeku, 3 ungdyr storfe, eller 7 vinter<strong>for</strong>a sauer/geiter).Status i <strong>Sandnes</strong>Disponibelt spredeareal i kommunen er ca. 48500 da fulldyrka jord pluss 4600 da omregnetbeiteareal, totalt 53100 da, ca. 34 % over kravet i henhold til <strong>for</strong>skrifter, faktisk areal ogdyrehold. En regner da med ideell <strong>for</strong>deling. 70 % av fos<strong>for</strong>et som tilføres vassdragene i<strong>Sandnes</strong> kommer fra landbruket. 13% av fos<strong>for</strong>et og 24 % av nitrogenet som tilføresHøgsfjorden kommer fra landbruket fjorden.<strong>Sandnes</strong> har 6 bekkelag:• Bråsteinvatnet bekkelag• Svebestadkanalen bekkelag• Folkvordkanalen bekkelag.• Skas-Heigre bekkelag• Seldalsvannet og Svihusvannet bekkelag• Hogstad bekkelag10Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Miljøkvalitet i jord, Brukerresultat vann og luft 55Følgende tiltak er aktuelle <strong>for</strong> å redusere vann<strong>for</strong>urensningen fra jordbruk.TiltakKostnadseffektivitet (kr. pr.kg. reduksjonav biologisk nyttbar fos<strong>for</strong>)Spredning av husdyrgjødsel i vekstsesong 200 – 400renseparker <strong>for</strong> jordbruksareal 300 – 500Lager <strong>for</strong> gjødsel fra pelsdyr 500 – 1000tiltak <strong>for</strong> veksthus 2.200 – 3.400overgang til flerårig raigras, inntil 50% av arealet 1.300 – 4.000Økologisk landbruk, inntil 10% av arealet 3.200 – 6.000utbedring av gjødsellager 2.300 – 8.900gjødslingsfrie soner 1.900 – 25.200Vegetasjonssoner 2.000 – 27.600utbedring av siloanlegg 4.000 – 34.700Beløpene er ift 2000 nivå .AkvakulturFiskeoppdrett har vært en viktig næring i <strong>Sandnes</strong>. Konsesjonene er nå samlokalisert i noen fåstore lokaliteter i Høgsfjorden som produserer matfisk (laks). Skjelloppdrett har vært <strong>for</strong>søktde siste år, men driften ved anleggene er nå avviklet.Resultatene av pågående og planlagte resipientundersøkelser samt arealplanlegging vilpåvirke utviklingen av oppdrettsnæringen i kommunen.Før 1. Januar 2005 ble tillatelser gitt <strong>for</strong> oppdrettsvolum. Etter 1.1.2005 omregnes 1kubikkmeter oppdrettsvolum til 65 kg maksimal biomasse. I følge Laksetildelings<strong>for</strong>skriften§15 avgrenses tillatelse til akvakultur av matfisk i sjøvann til en biomasse på inntil 780 tonn.Resultatet av pågående resipientundersøkelser vil påvirke mulighetene <strong>for</strong> endring av dissebestemmelsene og vil ha betydning <strong>for</strong> eventuelle utvidelser av akvakulturanleggene i<strong>Sandnes</strong>.I følge Akvakulturlovens § 15 skal tillatelse til akvakultur ikke gis i strid med vedtattearealplaner etter plan- og bygningsloven eller vedtatte vernetiltak. Det skal <strong>for</strong>etas eninteresseavveining ved arealbruk til akvakultur. I kommuneplanen er aktuelle områder <strong>for</strong>akvakultur avmerket. Oppdrettsanlegg kan lett komme i konflikt med andre interesser som erknyttet til området, både når det gjelder plassering og <strong>for</strong>urensning. Det erferdsels<strong>for</strong>budssone på 20 meter og fiske<strong>for</strong>budssone på 100 meter rundt et oppdrettsanlegg.Det er der<strong>for</strong> begrensede områder som er avsatt til akvakultur i <strong>Kommune</strong>planen.Myndighet til å gi endelig tillatelse til etablering av akvakulturanlegg er i 2010 overført fraFiskeridirektoratet til Fylkeskommunen. Saksbehandling skjer i henhold til Akvakulturlovenmed tilhørende <strong>for</strong>skrifter. Det er Laksetildelings<strong>for</strong>skriften som gjelder ved søknad omlakseoppdrett i sjø. Fylkesmannen har myndighet til å gi utslippstillatelse til akvakulturanleggi henhold til Forurensningsloven.<strong>Kommune</strong>n gir uttalelse til konsesjons- og utslippssøknadene. Det legges da vekt påkonsekvenser i <strong>for</strong>hold til andre brukerinteresser. Dersom anlegget har klart uheldigplassering i <strong>for</strong>hold til det omkringliggende miljø, lovlig ferdsel eller annen utnytting avområdet anbefaler kommunen at tillatelse ikke gis. Mattilsynet, fylkesveterinær, kystverket oghavnemyndigheter gir også tillatelser og uttalelser til søknader om akvakulturanlegg i <strong>for</strong>holdtil sitt lovverk.11Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
56Miljøkvalitet i jord, vann og luftStrategier og tiltakStrategier/tiltak avløp• kommunen skal ha et avløpssystem som fungerer i samsvar med krav gitt i Fylkesmannensutslippstillatelse til kommunen (16.05.2000). kommunen skal arbeide <strong>for</strong> å nå de mål ogutføre de tiltak som er stilt i utslippstillatelsen jf. Hovedplan avløp.• Avløpstiltak i Forvaltningsplan <strong>for</strong> Figgjo implementeres i ny Hovedplan avløp og vannmiljø• Bestemmelser om tilknytning til vann og avløp <strong>for</strong> hytter tas inn i kommuneplanen• Alle utslipp av sanitært avløpsvann skal være renset etter gjeldende <strong>for</strong>skrifter før de ledestil sjø eller vassdrag.• retningslinjer <strong>for</strong> vann og avløp i hytter skal utarbeides• kommunalt sanitærreglement og gebyr<strong>for</strong>skrift må revideres mht ledningsanlegg i LNF- oghytteområder.Strategier/tiltak <strong>for</strong> industri:• Avløpsvann fra industrien skal ikke <strong>for</strong>urense vassdrag eller sjøområder.• kommunen skal regulere påslipp fra industri slik at det ikke har innvirkning på det offentligeavløpsanlegget, arbeidsmiljøet <strong>for</strong> driftspersonell og kvaliteten på slammet frarenseanlegget.• Bedrifter som kan ha miljøfarlige utslipp må kartlegges.Strategier/tiltak avrenning fra urbane områder og anleggsvirksomhet:• Vann<strong>for</strong>urensning fra trafikk og veier skal føre til minst mulig skade i sjø og vassdrag.• Ved planlegging av veier og drenssystemer skal konsekvensene <strong>for</strong> nærmeste resipientvurderes med sikte på å unngå skade på resipienten.• Ha gode rutiner <strong>for</strong> deponering av oppsamlet av veistøv/sand og slam.• Bestemmelser om overvannshåndtering og tiltak mot slamavrenning i nyeutbyggingsområder og fra masseuttak, massedeponier og anleggsarbeid tas inn ikommuneplanen.• krav til avbøtende tiltak i <strong>for</strong>hold til avrenning fra bygge- og anleggsvirksomhet settes somrekkefølgekrav i reguleringsplaner• Henvise til anbefalinger i ny Håndbok <strong>for</strong> grave- og anleggsvirksomhet <strong>for</strong> Vannregionrogaland som ferdigstilles i <strong>2011</strong>.Strategier/tiltak utslipp/avrenning fra landbruket:• utslipp/avrenning fra landbruket skal reduseres til et nivå som tilsvarer de ulikevassdragenes tålegrenser (jf miljømål tabell og kart).• Pelsdyrnæringens omfang må kartlegges, og bygninger og gjødselhåndtering måkontrolleres.• kommunen skal støtte arbeidet i bekkelagene.• overgang til økologisk jordbruk <strong>for</strong> min. 10% av arealet.• eksisterende våtmark/"naturlig rensepark" bør bevares.Strategier/tiltak utslipp fra akvakulturanlegg:• Næringstilførsel fra akvakulturanlegg skal ikke <strong>for</strong>årsake at tålegrensen i sjø eller vassdragoverskrides.• oppdrettsanlegg skal ikke komme i konflikt med andre brukerinteresser i området.• oppdrettsanlegg skal ikke <strong>for</strong>årsake vesentlige lokale endringer av miljøet, også<strong>for</strong>urensningsmessig.• Anlegg <strong>for</strong> akvakultur skal ligge slik at et belte i sjøen på min. 100 m langs land skal væreåpent <strong>for</strong> allmenn ferdsel med båt, fiske og friluftsaktiviteter.• Nye anlegg <strong>for</strong> akvakultur skal ikke anbefales uten<strong>for</strong> de områdene som er vist ikommuneplanen.12Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Miljøkvalitet i jord, Brukerresultat vann og luft 573.4 Forurensning fra trafikkLovgrunnlag• Plan og bygningsloven med rikspolitiske retningslinjer <strong>for</strong> lokal planlegging• Forurensingsloven med <strong>for</strong>skrifterForurensnings<strong>for</strong>skriftens kapittel 7 om lokal luftkvalitet inneholder krav til overholdelse avgrenseverdier <strong>for</strong> ulike stoffer som bidrar til lokal <strong>for</strong>urensning. Denne delen av<strong>for</strong>urensnings<strong>for</strong>skriften gjelder <strong>for</strong> all utendørsluft, og <strong>for</strong>urensingsloven er derved gjortgjeldende <strong>for</strong> samferdsel så langt <strong>for</strong>skriftens bestemmelser rekker. Forskriften er enimplementering av EUs direktiver <strong>for</strong> utendørs luftkvalitet. Når det vedtas nye, eller <strong>for</strong>etasendringer i eksisterende EU-direktiver <strong>for</strong> luftkvalitet, vil dette bli tatt inn i <strong>for</strong>skriften.Gjennom <strong>for</strong>skriften gjøres kommunene til <strong>for</strong>urensningsmyndighet <strong>for</strong> lokal luftkvalitet.<strong>Kommune</strong>ne er dermed ansvarlige <strong>for</strong> at bestemmelsene i <strong>for</strong>skriften følges opp. Forskriftenfastsetter grenseverdier <strong>for</strong> konsentrasjoner av svevestøv (PM10), SO2, NO2, bly,benzen, karbonmonoksid og bakkenær ozon i luft. Disse grenseverdiene skal ikke overskridesetter 1.1.2005 og 1.1.2010, avhengig av hvilket stoff det er snakk om.Faglig beskrivelse:Forurensing fra trafikk kan deles inn i 4 hovedgrupper:• støy, jf. kap. 3.5• svevestøv• utslipp av avgasser (se og kap. 3.8 Energi og klima)• avrenning og støvtransport fra veiSvevestøvSvevestøv er en betegnelse på små usynlige partikler (under 10 mikrometer) som kan pustesinn i luftveiene. De største partiklene avsettes i de øvre luftveiene, mens de mindre kan følgemed luften helt ned i lungene.Ved eksponering av svevestøv økes risikoen <strong>for</strong> hoste, bronkitt og bihulebetennelse. Hosmennesker med luftveis- eller hjerte-/karsykdommer, eldre og små barn kan reaksjoner somkrever innleggelse <strong>for</strong>ekomme. I verste fall kan eksponering <strong>for</strong> svevestøv føre til dødsfall.Svevestøv kan både utløse og <strong>for</strong>verre sykdom hos folk med kroniske luftveislidelser.Hovedkildene til svevestøv i de største byene i Norge er vegtrafikk og vedfyring.I <strong>for</strong>hold til vegtrafikk kommer svevestøvet fra <strong>for</strong>brenning av drivstoff og oppvirvling avpartikler fra asfalten. Biler med piggdekk produserer mye mer støv enn biler uten.Utslipp av avgasserCo 2 blir behandlet under kap 3.8. Energi.Nitrogenoksid, <strong>for</strong>kortet NOx, består av flere ulike komponenter, og kan <strong>for</strong>verre bådeluftveislidelser og astmatiske og allergiske reaksjoner.Flere dieselbiler gir større utslipp av NO X.Karbonmonoksid, <strong>for</strong>kortet CO, binder seg til de røde blodlegemene i blodet og gjør detvanskeligere <strong>for</strong> blodet å ta opp oksygen. Høy konsentrasjon av karbonmonoksid gjør dettyngre <strong>for</strong> åndedrettsorganene å arbeide, noe som blant annet kan være skadelig <strong>for</strong>mennesker med hjertesykdommer. Høye verdier av karbonmonoksid er en indikator på atmotoren har en dårlig <strong>for</strong>brenning og utnytter drivstoffet dårlig.13Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
58Miljøkvalitet i jord, vann og luftAvrenning fra veierAvrenning og støvtransport fra veiene kan <strong>for</strong>årsake vann<strong>for</strong>urensning. Størsteparten av de<strong>for</strong>urensende stoffene avsettes som bunnslam i overflatevann<strong>for</strong>ekomster eller absorberes ijordsmonnet før de når grunnvannet.Overflatevann fra trafikk og veier kan inneholde:Veisalter. Avsettes på overflaten inntil 7 meter fra veien.Organiske mikro<strong>for</strong>urensninger. Polysykliske aromatiske hydrokarboner (PAH) er en av deviktigste typer hygieniske betenkelige organiske mikro<strong>for</strong>urensninger fra veier. Avsettes vedstøvtransport på overflaten hovedsaklig innen<strong>for</strong> 5-100 meter fra veien.Tungmetaller. De viktigste er bly, kopper, kadmium og sink som avsettes ved støvtransporthovedsaklig innen<strong>for</strong> 5-7 meter fra veien.I <strong>Sandnes</strong> er problemene med utslipp fra biltrafikken størst i sentrale områder, og områder vedog i nærheten av sterkt trafikkbelastende veier.Vegtrafikkens rolle som vann<strong>for</strong>urenser i <strong>Sandnes</strong> er noe mer uklar. Gjennom målinger oganalyser innerst i Gandsfjorden er det funnet tungmetaller som man antar stammer delvis fraavrenning og støvtransportert trafikk<strong>for</strong>urensing.Resultatmål og tiltakResultatmål• Alle gatestrekninger/områder i <strong>Sandnes</strong> skal ha et <strong>for</strong>urensingsnivå som ligger undergrenseverdier <strong>for</strong> luftkvalitet, jf. <strong>for</strong>urensingsloven kap. 7 om lokal luftkvalitet.• Vann<strong>for</strong>urensing fra veitrafikk skal ikke føre til skade <strong>for</strong> resipienteneTiltak• det må legges til rette <strong>for</strong> en samferdselspolitikk som ivaretar de overordnede målsettingene omå senke behovet <strong>for</strong> transport generelt og privatbilisme spesielt. det betyr at kollektivtrafikkenstyrkes på bekostning av privatbiltransport og at det tilrettelegges og stimuleres til økt gang ogsykkeltrafikk.• det skal utarbeides tiltak <strong>for</strong> å stimulere til bruk av mer miljøvennlige kjøretøy. kommunen skalselv ta i bruk slike kjøretøy. det skal og tilrettelegges <strong>for</strong> økt bruk av drivstoff med mindreklimautslipp.• For å få bedret luftkvaliteten kan tiltak som redusert hastighet og piggdekkavgift vurderes.• Ved planlegging av veier og drenssystemer skal konsekvensene <strong>for</strong> nærmeste resipient vurderesmed sikte på å unngå skade på resipienten.• Ha gode rutiner <strong>for</strong> deponering av oppsamlet av veistøv/sand og slam.• Piggdekk bør av andre enn yrkesgrupper med særlige behov ikke benyttes i <strong>Sandnes</strong>.kommunens biler skal som hovedregel ikke ha piggdekk.• i boligområder bør det tilrettelegges egne parkeringsplasser <strong>for</strong> lastebiler <strong>for</strong> å reduseremiljøbelastninger fra slike.• Ved planlegging av større veiprosjekt i <strong>Sandnes</strong> skal en i særlig grad se til at en etablererlangsiktige løsninger som i minst mulig grad skaper ulemper <strong>for</strong> kommunens innbyggere.kulvertløsninger m.m. skal alltid vurderes.• etablere målestasjoner ved de antatt mest utsatte stedene i <strong>Sandnes</strong>.14Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Miljøkvalitet i jord, Brukerresultat vann og luft 593.5 StøyLovgrunnlag• Forurensningsloven• <strong>Kommune</strong>helseloven• Plan- og bygningslovenAnsvar og myndighetSFT/ fylkesmannen har myndighet ift bedrifter som er konsesjonspliktige etter<strong>for</strong>urensningsloven.<strong>Kommune</strong>n skal følge retningslinjene <strong>for</strong> behandling av støy i arealplanlegging (T 1442).<strong>Kommune</strong>n skal også behandle støysaker med hjemmel i plan- og bygningsloven og/ellerkommunehelsetjenesteloven. <strong>Kommune</strong>n skal følge egne retningslinjer <strong>for</strong> arealbruk iflystøysoner ved planer/saker etter plan- og bygningsloven.Basert på T 1442 er det utarbeidet en egen retningslinje <strong>for</strong> støy i <strong>Sandnes</strong>. Formålet er å sikreat byutviklingen i <strong>Sandnes</strong> kan skje slik befolkningen sikres gode levekår. Retningslinjen girdetaljerte anvisninger <strong>for</strong> ut<strong>for</strong>ming av støyskjermingstiltak og om hvordan bebyggelsen kanplanlegges slik at beboerne sikres tilfredsstillende støy<strong>for</strong>hold.Faglig beskrivelseStøy er uønsket lyd. Kraftig støy kan <strong>for</strong>årsake helseskade i <strong>for</strong>m av stressrelatertesykdommer og kan virke negativet på trivsel, prestasjonsevne, søvn og sosial adferd.I følge Norgesprofilen 2000 (befolkningsundersøkelse om helse og miljø) svarte 17 % av despurte i <strong>Sandnes</strong> at de var utsatt <strong>for</strong> plagsom støy i nærmiljøet. I følge Norgesprofilen 2007var denne andelen økt til 22 %.VeitrafikkstøyVeitrafikkstøy er en av de største miljøut<strong>for</strong>dringene i <strong>Sandnes</strong>. Dette skyldes at overordnetveinett mange steder går gjennom bebygde områder (bl.a. E 39, Rv 44, Oalsgata, Strandgata,Stavangerveien, Hanaveien og Skippergata). For nye veianlegg og nye utbyggingsområder girretningslinjene anvisninger om hvordan tilfredsstillende støy<strong>for</strong>hold skal sikres.JernbanestøyStøy fra jernbanetrafikk kan medføre helseplager, men kommunen har ikke mottatt klagereller henvendelser som indikerer at dette er et stort problem i <strong>Sandnes</strong>. Større trafikk etter atdobbeltsporet fra <strong>Sandnes</strong> til Stavanger e i bruk kan medføre mer støyproblemer.Støy fra industri, havn og godsterminalI <strong>Sandnes</strong> vil støy fra havnevirksomheten, ny godsterminal og fra enkelteindustrivirksomheter, særlig masseuttak, kunne medføre plagsom støy. Ny godsterminal erprosjektert i samsvar med regelverket og skal ikke medføre store støyproblemer <strong>for</strong>omgivelsene. Nye masseuttak skal prosjekteres og drives etter strenge støykrav, menerfaringer viser at støy likevel ofte er et problem ifm driften av masseuttakene. Frahavnevirksomheten er det særlig håndtering av containere som medfører plagsom støy, menogså støy fra maskiner og aggregater utenom arbeidstid kan påføre omgivelsene plagsom støy.15Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
60Miljøkvalitet i jord, vann og luftFlystøyFlystøy er spesiell ved at varigheten av den enkelte hendelsen er <strong>for</strong>holdsvis lang og atstøynivåene varierer, men kan være kraftige. Flystøy ligger i ørets mest følsommefrekvensområde noe som gjør at flystøyen er fremtredende selv når støynivået ikke er sterkereenn bakgrunnsstøyen. Det er egne retningslinjer <strong>for</strong> arealplanlegging og byggesaksbehandlingi områder med flystøy. I <strong>Sandnes</strong> er dette aktuelt i et område fra flyplassen i retning sør motMalmheim (jf. kart 3.5).SkytebanestøySkytebanestøy er spesiell og kan være svært plagsom <strong>for</strong> de som oppholder seg i nærheten. I<strong>Sandnes</strong> oppstår skytebanestøy først og fremst fra <strong>for</strong>svaret sine skytebaner på Svartemyr og iVatneli. Store områder er utsatt <strong>for</strong> plagsom støy fra skytebanen i Svartemyr, menbebyggelsen på Vatne er særlig utsatt. Dagens skytebanevirksomhet på Vatne er ikke <strong>for</strong>enligmed framtidig byutvikling i deler av <strong>Sandnes</strong> øst (jf. kart 3.5).Tabell 3.5 Skytebaner i <strong>Sandnes</strong>Lokalitet eier/type konfliktSvartemyrVatne skytebaneBråsteinmelsheiFiggjoForsvaret/militær øvingsbaneForsvaret/øving, jegerprøve o.a.PistolskytingØvingsbane skiskytingØvingsbane skiskytingBoligområder, institusjoner, friluftslivBoligområder, institusjoner, friluftslivFriluftslivFriluftslivBoligområder, institusjoner, friluftslivNasjonale <strong>for</strong>utsetningerMiljøverndepartementet har <strong>for</strong>nyet regelverket om støy i 2005. Retningslinje T-1442 gjelder<strong>for</strong>ebygging av nye støyproblemer gjennom god planbehandling, og må i særlig grad følgesopp av kommunene. Forurensnings<strong>for</strong>skriften gjelder kartlegging og avbøting av eksisterendestøyproblemer, og må i særlig grad følges opp av Statens vegvesen. En del av <strong>for</strong>skriftengjelder støyutbedring av de sterkest støybelastede boligene (videreføring av ordning 1997-2005). En annen del av <strong>for</strong>skriften gjelder detaljert EU-kartlegging av støy. Dennekartleggingen omfatter i 2007 i hovedsak bare Oslo kommune og store Riksvegstrekninger –herav E39 i <strong>Sandnes</strong>. I neste runde (2012) vil kartleggingen omfatte hele Stavanger og<strong>Sandnes</strong> kommuner.Regjeringen har tidligere <strong>for</strong>mulert et Nasjonalt Støymål om at antall støyplagede (fra allegrader av støybelastning) skal være 25% lavere i 2010 enn i 1999. Dette målet er lite fulgtopp, og antallet personer som er støyplaget har <strong>for</strong>eløpig økt. Videreført Nasjonalt mål skalvurderes av Stortinget i løpet av 2007. Reduksjon av antallet støyplagede krever særlig innsatsfra Statens vegvesen.Opplevelse av støyplage vil i utgangspunktet kunne disponere <strong>for</strong> helsereduksjon. Gjeldendeplanretningslinje og <strong>for</strong>skriftskrav (etter plan- og bygningsloven) om støy i nye boliger erkompromiss mellom økonomi og trivsel, og støygrense er satt slik at en viss, liten andel avbeboerne vil kunne oppleve å være plaget selv om grensene tilfredsstilles. I den eksisterende,støybelastede boligmassen vil en høyere andel av beboerne oppleve å være støyplaget. Det eren helsemessig ut<strong>for</strong>dring både å ha en effektiv <strong>for</strong>ebygging av støy gjennomplanbehandlingen og en god avbøting av støy ved eksisterende situasjoner.Resultatmål• ingen nye boliger eller institusjoner skal utsettes <strong>for</strong> støy som bryter med anbefalingene i t-1442• de sterkest støybelastede boligene skal støyutbedres.• Beboere som er utsatt <strong>for</strong> plagsom støy (fra alle grader av støybelastning) skal oppleve atstøyen bli redusert16Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Miljøkvalitet i jord, Brukerresultat vann og luft 61Tiltak• t-1442 skal implementeres i plan- og byggesaksbehandling i <strong>Sandnes</strong> kommune.• kommunen må føre en samferdselspolitikk som fremmer miljøvennlig transport.• kommunen må samarbeide med Statens vegvesen <strong>for</strong> å gjennomføre beskyttelsestiltak <strong>for</strong>eksisterende boliger og ta politiske initiativ <strong>for</strong> å utvide og <strong>for</strong>bedre eksisterende, statligestøyreduksjonsprogrammer.• Ved planlegging av overordnede veier (europa-, riks- og fylkesvei) skal kulvert alltid utredes somvirkemiddel <strong>for</strong> å unngå helseskadelig (jf. grenseverdiene) støybelastning <strong>for</strong> tilgrensedebebyggelse.DeltiltakImplementering av T-1442:Hensikten med ny støyretningslinje er blant annet å sørge <strong>for</strong> at:• støy blir tema tidlig i planprosessen• det blir tatt tilstrekkelig virkningsfulle plangrep til å kunne møte støybelastningen påutbyggingsstedet. Plangrep kan <strong>for</strong> eksempel være plassering, sammenkjeding ogut<strong>for</strong>ming av bygningskropper.• tillatelige kompromisser mellom støy og andre planhensyn er tydelige påkommuneplannivå og juridisk bindende på reguleringsplannivå• det blir dokumentert at alle kritiske punkter i ny støyfølsom bebyggelse viltilfredsstille støykravene i reguleringsplanen• kommunene begynner arbeidet med å lage Stille Soner (utpekte områder som har ellerkan få lavt støynivå (byparker, byrom, nærfriluftområder, mv)Støysoner er et varsel om at støy skal være plantema. <strong>Kommune</strong>ne skal få utarbeidetstøysoner <strong>for</strong> alle viktige støykilder i sitt område og gjøre sonene kjent.Det vil ta tid å få utarbeidet de aktuelle kartene. Samtidig vil <strong>Sandnes</strong> bli omfattet av detaljertEU-kartlegging i 2012. Som en praktisk tilnærming vil kommunen få laget støysonekart i 3faser:1. Snarest mulig i 2007: grovt kart <strong>for</strong> vegtrafikkstøy fra riks- og fylkesvegnettet,utarbeidet av Statens vegvesen.2. I 2008: Kart <strong>for</strong> alle typer støy. For vegtrafikkstøy blir kartet mer detaljert enn i fase 1.3. 2012: ajourført og mer detaljert kart i kjølvannet av EU-kartleggingen.Planbestemmelser skal sikre at støykvalitet, nødvendige støytiltak og rekkefølge <strong>for</strong> disse erjuridisk sikret i de planene som kommunen godkjenner. Overordnete planbestemmelser eraktuelle i kommune- og kommunedelplaner, mens helt konkrete planbestemmelser er aktuelt ireguleringsplaner.Retningslinjer <strong>for</strong> støy i <strong>Sandnes</strong>:1. Boliger som får støy over yttergrense <strong>for</strong> gul sone på mest utsatte fasade, må lagesgjennomgående, slik at de får en stille side. mer enn halvparten av soverommene i hver boligskal ha vindu mot stille side, med støy høyst tilsvarende yttergrense <strong>for</strong> gul sone, som <strong>for</strong>vegtrafikkstøy er L den =55 dB.2. det kan bygges boliger med støy opptil ca 5 dB over yttergrense rød sone, som <strong>for</strong>vegtrafikkstøy betyr opp til ca L den =70 dB, uten<strong>for</strong> mest støybelastede fasade, dersomluftkvaliteten i boligrom og på utearealer blir tilfredsstillende og kravene til innendørs støy iNS8175 kan tilfredsstilles.3. Boliger med støy høyere enn 5 dB over yttergrense gul sone, som <strong>for</strong> vegtrafikkstøy betyrover L den = 60 dB, ved minst ett soverom eller én stue, skal ha balansert ventilasjon.4. det vil ikke bli godkjent planer <strong>for</strong> nye prosjekter:• med boliger uten stille side• med boliger uten private og felles uteplasser med lavt nok støynivå (yttergrense gul sone,som <strong>for</strong> vegtrafikkstøy betyr høyst L den = 55 dB).5. Privat uteplass kan være ut<strong>for</strong>met som vinterhage (innglasset balkong)17Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
62Miljøkvalitet i jord, vann og luft6. melding om oppstart av reguleringsplanarbeid <strong>for</strong> støyømfintlig bebyggelse i gul eller rødsone skal følges av egnethetsvurdering knyttet til støy. egnethetsvurdering, er en tidlig, enkelstøyfaglig vurdering som kan gi avklaring <strong>for</strong> hva som er teknisk mulig og hvilke plangrep somer nødvendig <strong>for</strong> å tilfredsstille kravene til støy i prosjektet. (egnethetsvurdering erstatter ikkeden støyfaglige dokumentasjonen som skal følge reguleringsplanen.)7. reguleringsplan med <strong>for</strong>slag om utbygging i gul eller rød sone må dokumentere gjennomstøyfaglig utredning at støybestemmelsene tilfredsstilles.8. reguleringsplan med <strong>for</strong>slag om utbygging i gul eller rød sone skal i vise bebyggelsen(plassering, høyder) dersom egnethetsvurderingen konkluderer med dette.9. Søknad om rammetillatelse <strong>for</strong> utbygging i gul eller rød sone må enten ha fått støyfagligutredning i reguleringsplanen, eller ha fullt tilfredsstillende slik utredning som følge tilrammesøknaden. dersom den støyfaglige utredningen viser at saken har vesentlige avvik i<strong>for</strong>hold til kravene til støy, blir rammesøknaden avvist og saken må fremmes som plansak.På rammesøknadsnivå må i tillegg innestøy og andre støykrav etter NS8175 dokumenteres.10. For <strong>for</strong>tettingsprosjekter gjelder at:• tilfredsstillende felles uteareal inngår <strong>for</strong> prosjekter over 5 boliger,• prosjektet har tilfredsstillende private uteplasser, og• nye boliger har mer enn halvparten av soverommene på stille side.11. rekkefølgebestemmelser skal ut<strong>for</strong>mes på en slik måte at alle tiltak, også <strong>for</strong> uteområder,skal være gjennomført før området tas i bruk.3.6 elektromagnetiske felt og stråling fra trådløsenettverkElektromagnetiske feltElektromagnetiske felt oppstår på grunn av spenningen på en elektrisk ledning og strømmengjennom denne. Slike felt oppstår overalt hvor elektrisk energi benyttes.Det er påvist at elektromagnetiske felt fra høyspentlinjer kan medføre økt risiko <strong>for</strong> blodkrefthos barn.Regjeringen vedtok 2006 å gi nasjonale retningslinjer <strong>for</strong> å <strong>for</strong>ebygge mulig helseskade somfølge av elektromagnetiske felt. Disse retningslinjene er i samsvar med anbefalingene fraStatens strålevern. Anbefalingene fra Statens strålevern legger til grunn magnetfeltets styrkesom kriterium <strong>for</strong> avstand i motsetning til tidligere anbefalinger som baserte seg påspenningen i høyspentlinjen.Økt avstand mellom boliger og kraftledninger kan i tillegg ha en positiv estetisk ogmiljømessig effekt generelt ved at befolkningens engstelse og ubehag fra <strong>for</strong>hold som støy ogutladninger reduseres.Trådløse nettverkBasestasjoner:Samfunnets behov <strong>for</strong> kommunikasjon er i stor grad basert på bruk av mobiltelefon og det ernødvendig å sette opp basestasjoner slik at det blir best mulig dekning. Ved utbygging avmobilnettet har enkelte uttrykt bekymring <strong>for</strong> eksponering fra basestasjonene.Et basestasjonsanlegg består av en eller flere antenner og sender- mottakerutstyr. Utstyret ergodt skjermet slik at radiobølger som lekker ut til omgivelsene er minimale. Det er kunsignalene som sendes ut fra antennene som er aktuelle å vurdere med tanke på eksponering avpersoner.18Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Miljøkvalitet i jord, Brukerresultat vann og luft 63Hver antenne sender ut radiosignaler i én bestemt retning. Signalene sendes ut nestenhorisontalt. En kan sammenligne dette med hvordan en lommelykt sender ut en lyskjegle.Feltet reduseres raskt med avstand fra antennen. Ved opphold nærmere enn ca. 5 meter fraantennen i hovedstråleretningen, det vil si i høyde med selve antennen, kan feltstyrkenoverskride grenseverdiene <strong>for</strong> befolkningen. Disse antennene er plassert høyt over bakken.Dermed er det sjelden mulig å komme nær antennen. Feltet under og i andre retninger ennframover fra antennene, er svært lavt.Signalstyrken fra mobiltelefonen er avhengig av deknings<strong>for</strong>holdene der man ringer fra. Erdet stor avstand til nærmeste basestasjon, vil mobiltelefonen sende med sterkere signal ennom man befinner seg nær en basestasjon. Telefonen vil stadig søke etter nærmeste basestasjonsom gir best dekning. Ved god dekning kan telefonen redusere effekten til en tusendel avmaksimal effekt.Slik antennene normalt er montert, vil det være svært lave nivåer på radiobølgene der vanligferdsel <strong>for</strong>ekommer. Strålevernet har i samarbeid med de andre nordiske landenesstrålevernmyndigheter vurdert om basestasjoner innebærer noen helserisiko. Konklusjonen erat det per i dag ikke finnes vitenskaplige holdepunkter <strong>for</strong> at eksponering fra basestasjoner<strong>for</strong>årsaker negative helseeffekter, så lenge anbefalte grenseverdier <strong>for</strong> ikke-ioniserendestråling, ICNIRP, ikke overskrides.MobiltelefonNær hele den norske befolkning har i dag mobiltelefon. Både mobiltelefonen og basestasjonensender og mottar radiofrekvente signaler eller radiobølger. Faktorer som deknings<strong>for</strong>hold,avstand til basestasjon, avstand mellom kroppen og mobiltelefonen, taletid og telefonensSAR-verdi. er bestemmende <strong>for</strong> graden av eksponering. Telefonen sender signaler kun når dusnakker eller sender sms. Når telefonen ikke er i bruk sender den kun ut et kort signal noenganger i timen <strong>for</strong> å holde kontakt med nærmeste tilgjengelige basestasjon. Dette innebærerubetydelig eksponering.Det <strong>for</strong>skes mye på mulige helseeffekter av mobiltelefonbruk, og i dag er radiobølgersoppvarming av kroppsvev den eneste kjente effekt som kan føre til helseproblemer. Detdiskuteres hvorvidt risikoen <strong>for</strong> hjernesvulst øker med lang tids bruk av mobiltelefon.Forskning har ikke funnet at radiobølger fra mobiltelefon kan <strong>for</strong>årsake svulst ved direkte åskade cellenes arvestoff.Det er usikkert om barn og ungdom har større risiko <strong>for</strong> helseskader enn voksne. Hjernen tilbarn og unge er under utvikling, og de har et langt liv med mobilbruk <strong>for</strong>an seg. Der<strong>for</strong>opp<strong>for</strong>dres særlig unge mobilbrukere til <strong>for</strong>siktighet ved å følge Strålevernets anbefalinger.Trådløse nettverkTrådløse nettverk blir i økende grad installert i hjem, kontorer, skoler og bysentra. PC-erkommuniserer med hverandre i nettverk ved hjelp av radiosignaler. Basestasjoner sørger <strong>for</strong>radiodekning i aktuelle områder. PC-ene sender signaler til basestasjonene.Teknologien som benyttes i trådløse nettverk følger en internasjonal utvikling. Både nasjonaltog internasjonalt tas det <strong>for</strong>tløpende vurderinger av helseeffekter <strong>for</strong>bundet medradiofrekvente felt. Forskning så langt gir ingen holdepunkt <strong>for</strong> at de svake feltene fra trådløsenettverk har skadelige helseeffekter.19Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
64Miljøkvalitet i jord, vann og luftNorge følger grenseverdiene som er fastsatt av ICINIRP/WHO. Målinger viser at eksponeringfra trådløse nettverk og basestasjoner <strong>for</strong> mobiltelefoni er så svak at selv samlet eksponeringfra begge kilder ikke vil komme i nærheten av grenseverdiene.ForsvarlighetsprinsippetGenerelt innen strålevern gjelder at all eksponering skal holdes så lav som mulig. Strålevernetanbefaler en viss avstand mellom trådløse enheter og barnerom eller andre steder hvor barn ogvoksne oppholder seg.Grenseverdi, frekvens og effektGrenseverdien <strong>for</strong> menneskelig eksponering <strong>for</strong> radiofrekvente felt er satt av ICNIRP/WHO.Måleenhet: W/m 2 (watt pr. kvadratmeter).Grenseverdi: 10 W/m 2I trådløse nettverk kommuniserer PCer og basestasjoner med hverandre ved hjelp avradiosignaler.Frekvens:Maksimal utstrålt effekt:Normal rekkevidde:ca. 2400 MHz (MegaHertz)0,1 Wca. 100 meterUten trafikk vil basestasjonen kun sende i rundt 1 prosent av tiden. Med trafikk på senderenøker denne prosenten slik at gjennomsnittseffekten blir mellom 0,001 W og 0,1 W. Effektenfra radiosenderen i PC kan justeres ned. Til sammenligning sender en mobiltelefon med fulleffekt med en gjennomsnittseffekt på 0,25 W.Forvaltningsstrategi <strong>for</strong> elektromagnetiske felt og trådløse nettverk i <strong>Sandnes</strong>:Forvaltningsstrategi <strong>for</strong> elektromagnetiske felt og helseMålsetting: <strong>Sandnes</strong> kommune skal arbeide <strong>for</strong> å unngå helseskade som følge av elektromagnetiskefelt fra høyspentlinjer.retningslinje <strong>for</strong> bygg:• Ved nyetablering av bygg (bolig, barnehage, skole, arbeidsplasser og andre bygg <strong>for</strong> varigopphold, utendørs areal <strong>for</strong> varig opphold som lekeplass o.a.), nye høyspentanlegg, eller vedopprusting av slike, bør det unngås at bygg (som nevnt) får magnetfelt over 0,4 mikrotesla.Noe høyere feltstyrke kan i enkelttilfeller aksepteres dersom konsekvensene vedfeltreduserende tiltak blir urimelig store.Utredningsprogramdersom felteksponeringen i berørte bygg (bolig, barnehage, skole, arbeidsplasser og andre bygg <strong>for</strong>varig oppholds, utendørs areal <strong>for</strong> varig opphold o.a.) blir høyere enn 0,4 mikrotesla skal utbygger (<strong>for</strong>henholdsvis bygg eller høyspentanlegg) gjennomføre et utredningsprogram som skal omfatte:For nye bygg og høyspentlinjer• kartlegging av eksponeringssituasjonen i bygg som ved gjennomsnittlig strømbelastning overåret kan få magnetfelt over 0,4 mikrotesla og dermed omfanget av konfliktsituasjonen.• gjennomsnittlig strømbelastning gjennom året fastsettes i hvert enkelt tilfelle av kommunen oglinjeeier som prosent av maksimal-last iht konsesjon.• drøfte mulige tiltak <strong>for</strong> å redusere magnetfelt og konsekvenser av tiltak, herundermerkostnader, <strong>for</strong>deler, ulemper og mulige målkonflikter.eksisterende høyspentlinjer• tilsvarende utredningsprogram skal også gjennomføres ved oppgradering av eksisterendehøyspentlinjer der felteksponeringen <strong>for</strong> nærliggende bygg er høyere enn 0,4 mikrotesla.20Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Miljøkvalitet i jord, Brukerresultat vann og luft 65Elektromagnetiske felt i byggi nye bygg <strong>for</strong> varig opphold, som barnehager, boliger, skoler, arbeidsplasser o.a., skal det som følgeev elektriske installasjoner, som elektrisk opplegg, utstyr o.a., i områder <strong>for</strong> varig opphold, ikke<strong>for</strong>ekomme elektromagnetiske felt med styrke høyere enn 0,4 mikrotesla. Ved rehabilitering av byggskal mulige tiltak <strong>for</strong> å redusere feltstyrke til et akseptabelt nivå utredes og vurderes.Saksbehandlingutredningsprogrammet skal vedlegges saks<strong>for</strong>elegget <strong>for</strong> gjeldende utbyggingsområde,(reguleringsplan/bebyggelsesplan), byggesak eller anleggsgodkjenning. konklusjonene skal omtalesog vurderes i saks<strong>for</strong>elegget under overskriften ”konsekvenser <strong>for</strong> helse og miljø”, og legges til grunn<strong>for</strong> anbefalt vedtak.For ubebygde tomter, i områder som er regulert før de nye retningslinjene trådte i kraft, skalkommunen in<strong>for</strong>mere byggherren om sammenhengene mellom magnetfelt og helse.For nye bygg skal det ved søknad om byggetillatelse fremlegges beregninger som godtgjør atmagnetfeltene fra interne elektriske installasjoner ikke vil overstige 0,4 mikrotesla (jf. ovenstående pkt.”elektromagnetiske felt i bygg”).In<strong>for</strong>masjonkommunen skal in<strong>for</strong>mere innbyggere, byggherrer og andre interesserte om sammenhengene mellomelektromagnetiske felt og helse. in<strong>for</strong>masjonen skal skje vha in<strong>for</strong>masjonsmateriell (evt. samordnetmed annen miljøin<strong>for</strong>masjon), på kommunens hjemmeside og ved henvisning til in<strong>for</strong>masjon frasentrale myndigheter. Hovedansvaret <strong>for</strong> å in<strong>for</strong>mere om sammenhengene mellom elektromagnetiskefelt og helse tilligger Statens strålevern.Føre-var strategi <strong>for</strong> stråling fra trådløse nettverkMålsetting:• <strong>Sandnes</strong> kommune skal arbeide <strong>for</strong> å unngå helseskade som følge av stråling fra trådløsenettverk• grenseverdiene skal ikke overskrides i kommunale byggForvaltning/tiltak:• Basestasjoner skal ikke plasseres på kommunale bygg, herunder også skoler og barnehager.• innen 2012 skal det utarbeides en egen mer detaljert føre-var strategi <strong>for</strong> stråling fra trådløsenettverk.3.7 AvfallNasjonale mål:Nasjonale mål <strong>for</strong> avfallshåndteringen blir gitt i Stortingsmelding nr. 26 (2006-2007) omRegjeringens miljøvernpolitikk og rikets miljøtilstand.Strategisk mål:Det er et mål å sørge <strong>for</strong> at skadene fra avfall på mennesker og naturmiljø blir så små sommulig. Avfallsproblemene skal løses gjennom virkemidler som sikrer en samfunnsøkonomiskgod balanse mellom omfanget av avfall som genereres, og som gjenvinnes, <strong>for</strong>brennes ellerdeponeres.Nasjonale resultatmål:1. Utviklingen i generert mengde avfall skal være vesentlig lavere enn den økonomiskeveksten.21Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
66Miljøkvalitet i jord, vann og luft2. Det tas sikte på at mengden avfall til gjenvinning skal være om lag 75 prosent i 2010med en videre opptrapping til 80 prosent, basert på at mengden avfall til gjenvinningskal økes i tråd med hva som er et samfunnsøkonomisk og miljømessig <strong>for</strong>nuftig nivå.3. Farlig avfall skal tas <strong>for</strong>svarlig hånd om, og enten gå til gjenvinning eller være sikrettilstrekkelig nasjonal behandlingskapasitet. Genereringen av ulike typer farlig avfallskal reduseres innen 2020 sammenliknet med 2005-nivå.For å nå resultatmålene vil Regjeringen blant annet:• Øke andelen gjenvinning med sikte på at om lag 80 prosent av avfallet gjenvinnes• Innføre krav om obligatorisk avfallsplaner i byggesaker som del av den kommunalesaksbehandlingen• Stimulere til økt energiutnyttelse av nedbrytbart avfall ved å <strong>for</strong>by deponering.• Videreføre en revidert strategi <strong>for</strong> økt innsamling av farlig avfall, herunder åidentifisere eventuelle nye prioriterte avfallstyper, <strong>for</strong>bedre statistikkgrunnlaget oglegge til rette <strong>for</strong> økt innsamling av farlig avfall og EE-avfall fra <strong>for</strong>brukere.<strong>Kommune</strong>ns mål• <strong>Sandnes</strong> kommune skal arbeide <strong>for</strong> å hindre at avfall oppstår og redusere mengden skadeligestoffer i avfallet. Fremme ombruk, materialgjenvinning og energiutnyttelse med prioritering inevnte rekkefølge, samt å sikre en miljømessig <strong>for</strong>svarlig sluttbehandling av avfallet.Rammebetingelser• Forurensningsloven m/<strong>for</strong>skrifter• Plan- og bygningsloven• Avfalls<strong>for</strong>skriften• Forurensnings<strong>for</strong>skriftenI tillegg gjelder følgende kommunale <strong>for</strong>skrifter:• Avfalls<strong>for</strong>skrift og vedtekter <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong> kommune• Forskrift om åpen brenning av avfall i småovner• Kommunalteknisk avfallsnorm• Hovedplan avfall 2010 -2012• Miljøplan <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong> kommune• Økonomiplan <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong> kommune• Forskrift om opplysning om bygge- og anleggsavfall i <strong>Sandnes</strong> kommuneHovedoppgaver• gjennomføre en framtidsrettet renovasjonsordning med kostnadskvalitet <strong>for</strong> innbyggerne, ogsamtidig sikre hygienisk og miljømessig <strong>for</strong>svarlig håndtering og sluttbehandling av avfallet• kontinuerlig oppfølging av etterdriftsplan <strong>for</strong> Varatun bossplass, iht krav i utslippstillatelsen fraFylkesmannenI henhold til Hovedplan Avfall 2010 – 2012, har <strong>Sandnes</strong> kommune satt følgende mål ogstrategier:Innsamling og Måltransport av avfall • <strong>Sandnes</strong> kommune skal sikre brukervennlige og effektive ordninger<strong>for</strong> innsamling og transport av avfall, og minimere avfallets negativeeffekter på mennesker og miljø.Strategier• Vi skal til enhver tid benytte brukertilpassede innsamlingsløsningersom stimulerer til økt sortering og har en enhetlig og estetisktiltalende ut<strong>for</strong>ming.22Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Miljøkvalitet i jord, Brukerresultat vann og luft 67Sluttbehandling avavfallIn<strong>for</strong>masjon ogkundeserviceTilsyn og miljøtiltakForvaltning, eierskapog økonomiMål• <strong>Sandnes</strong> kommune sørger <strong>for</strong> at prioriteringer ved sluttbehandlingav avfallet er i samsvar med avfallspyramidenStrategier• Sikre at alt avfall behandles på anlegg som drives etter gjeldendetillatelser fra myndighetene.• Sørge <strong>for</strong> økt sortering og utnytting av ressursfraksjoner av høykvalitet, deriblant ee-avfall og andre komplekse fraksjonerMål• <strong>Sandnes</strong> kommune skal være en åpen og serviceinnstiltorganisasjonsom som tar brukernes opplevde kvalitet på alvorStrategier• Vi skal gjennom god in<strong>for</strong>masjon stimulere innbyggerne ognæringsliv til å gjøre miljøriktige valg innen<strong>for</strong> avfallshåndtering• Vi utvikler en enklere og mer tilgjengelig organisasjon som lytter tilkundeneMål• <strong>Sandnes</strong> kommune skal fremstå som en ren og ryddig kommuneuten sjenerende <strong>for</strong>søpling og <strong>for</strong>urensingStrategier• Vi skal aktivt drive kontroll, tilsyn og kartlegging <strong>for</strong> å hindre<strong>for</strong>urensning og sikre miljøriktige avfallstrømmer.Mål• <strong>Sandnes</strong> kommune vil med en klar eier/<strong>for</strong>valter ogutførerorganisering synliggjøre ansvar, <strong>for</strong>enkle og prioritereoppgavene til hver rolle samt ta ut stordrifts<strong>for</strong>deler innen<strong>for</strong>renovasjonen i <strong>Sandnes</strong> kommuneStrategier• gjennom utøvelse av eierskap kontrollere og utvikle virksomheten.• gjennom <strong>for</strong>valtning definere kvaliteten og omfanget av tjenesten,og sikre at den produseres og leveres med minst mulig ressursbrukFor etterdrift av Varatun bossplass gjelder følgende:Etterdrift VaratunbossplassGrovavfallhusholdningerEtterdrift Varatun gamlebossplassUlovlige fyllinger ogulovlig brenning• Følge opp utslippstillatelsen <strong>for</strong> etterdrift av fyllplassen• Følge opp overvåkingsprogrammet (prøvetaking, analyse ograpportering av sigevann og grunnvann)• kontinuerlig utnyttelse av deponigassen til oppvarming• Foreta en praktisk og kostnadsmessig vurdering av enhenteordning, eventuelt annen bringeordning, <strong>for</strong> grovavfall i <strong>for</strong>holdtil dagens ordning med vårrydding• Følge opp utslippstillatelsen <strong>for</strong> etterdrift av fyllplassen• Følge opp overvåkingsprogrammet (prøvetaking, analyse ograpportering av sigevann og grunnvann)• Fortsette påfylling av dekkmasse i henhold til reguleringsplanen• overvåke gassbrønner med sugeledninger og avvanningsbrønner• Systematisk kontroll og vedlikehold av alle pumper, brønner ogoverføringsledninger• gjennomføre oppgradering av brønner og ledningsnett• kontinuerlig utnyttelse av deponigassen til oppvarming• Fastsette <strong>for</strong>skrift om åpen brenning og brenning av avfall ismåovner etter <strong>for</strong>urensningsloven § 9• Føre tilsyn med all åpen brenning og brenning av avfall i småovner• intensivere arbeidet med aksjoner knyttet til opprydding på privateog offentlige eiendommer der <strong>for</strong>søpling eller brenning er tilsjenanse <strong>for</strong> naboer og andre23Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
68Miljøkvalitet i jord, vann og luftBygge- og anleggsavfall • Sørge <strong>for</strong> at den kommunale <strong>for</strong>skriften etterleves i alle avdelinger• Ha økt fokus på tilsyn under prosjektene og kontroll av sluttrapporter• utvikle referansetall <strong>for</strong> avfall som oppstår i byggeprosjekter, (basertpå innleverte sluttrapporter) med <strong>for</strong>mål om å <strong>for</strong>enklesaksbehandlingen• opprette database hvor alle saker som behandles legges innAvfallsbehandling ilandbruket• Sørge <strong>for</strong> at alle landbrukseiendommene inngår irenovasjonsordningen <strong>for</strong> husholdningsavfall• ta initiativ til nye avfallsordninger i landbruket, bl.a. <strong>for</strong> plastavfall• Bidra til at metangass fra gjødsel kan brukes som energikilde3.8 energi og utslipp av klimagasserInnledningGlobal oppvarming som følge av klimagassutslipp skapt på grunn av menneskelige aktiviteterer en av de største miljøut<strong>for</strong>dringene verdenssamfunnet står oven<strong>for</strong>. Hvis vi skal klare å løseklimaproblemene i framtiden, må vi gjøre en innsats på lokalt nivå der folk bor og arbeider.I <strong>Sandnes</strong> kommune skal vi gjennom målrettet og systematisk arbeid over tid sikre atkommunens andel av de nasjonale målsetningene oppfylles.Lovgrunnlag• Energiloven• Plan- og bygningsloven• Forurensningsloven• Lov om offentlige anskaffelserNasjonale målsetningerNorsk Energi- og klimapolitikk er nedfelt i en rekke dokumenter og avtaler, herunder Kyotoavtalen,Stortingsmelding 34 (2006-2007) om norsk klimapolitikk, Klima<strong>for</strong>liket og SoriaMoria II erklæringen. Pr. desember 2010 er det definert følgende nasjonale mål:Nasjonale mål innen <strong>for</strong>nybar energi og energieffektvisering• Nasjonalt mål <strong>for</strong> produksjon av ny <strong>for</strong>nybar energi samt energiomlegging ogenergieffektivisering er 30 TWh innen 2016. Samlet sett vil dette i 2016 tilsvare 25 %av opprinnelig elektrisitets<strong>for</strong>bruk med basis i 2001.• Regjeringen har mål om satsing på bioenergi tilsvarende 14 TWh i 2020.Nasjonale mål <strong>for</strong> klimagassutslipp• Den globale temperaturøkningen skal holdes under 2°C sammenlignet medførindustrielt nivå.• Kyoto-målet <strong>for</strong> Norge i perioden 2008-2012 er et utslipp av klimagasser som tilsvarerutslippene i 1990 + 1 %. Det betyr 50,3 millioner tonn CO2-ekv. pr. år somgjennomsnitt i perioden.• I tillegg har Norge vedtatt at Kyoto-<strong>for</strong>pliktelsen skal overoppfylles med 10 % innen2012. Overoppfyllingen skal i sin helhet skje gjennom tiltak i utlandet, spesielt iutviklingsland.• Norge skal fram til 2020 redusere de globale utslippene av klimagasser tilsvarende30 % av Norges utslipp i 1990. Om lag to tredjedeler av kuttene skal tas nasjonalt.24Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Miljøkvalitet i jord, Brukerresultat vann og luft 69• Norge har erklært et <strong>for</strong>pliktende mål om karbonnøytralitet slik at Norge skal sørge <strong>for</strong>globale utslippsreduksjoner som motsvarer våre egne utslipp senest i 2050.• Som en del av en global og ambisiøs klimaavtale der også andre industriland tar på segstore <strong>for</strong>pliktelser, skal Norge ha et <strong>for</strong>pliktende mål om karbonnøytralitet senest i2030.Regionale planerFylkesdelplan <strong>for</strong> langsiktig byutvikling på JærenFylkesdelplanen har vært retningsgivende <strong>for</strong> areal- og transportplanlegging iJærkommunene, og <strong>Sandnes</strong> har tradisjon <strong>for</strong> å følge anbefalingene i denne planen. Planen blevedtatt i 2000, og er nå under revisjon.Regionalplan <strong>for</strong> energi og klima i RogalandPlanen er vedtatt vinteren 2010 og er retningsgivende <strong>for</strong> kommunene. Mål og strategiersamsvarer godt med Framtidens byer. <strong>Sandnes</strong> vil benytte regionalplanen som et grunnlag,men vil la <strong>for</strong>pliktelsene i Framtidens byer gå <strong>for</strong>an.Fylkesdelplan <strong>for</strong> samferdselFylkesdelplanen er et omfattende regionalt planpartnerskap som behandler hele fylketssamferdsel i et samlet perspektiv. Planen ligger til grunn <strong>for</strong> fylkets innspill til NasjonalTransportplan.Fylkesdelplan <strong>for</strong> vindkraft i RogalandFylkesdelplan <strong>for</strong> vindkraft i Rogaland ble vedtatt av Fylkestinget 18. september 2007. Planenble godkjent av Miljøverndepartementet i januar 2009. En rekke lokaliteter i <strong>Sandnes</strong> ervurdert med hensyn til konsekvenser <strong>for</strong> miljø og samfunn. Fire områder mellom Søredalenog Noredalen er vist som mulige ja-områder.Små vannkraftverkKun 2 av 554 registrerte (NVE) prosjekter i Rogaland er lokalisert i <strong>Sandnes</strong>. Dette tilsvarer0,09% av det totale potensialet som er registrert i Rogaland. <strong>Sandnes</strong> kommune legger tilgrunn at det med dagens teknologi ikke ligger til rette <strong>for</strong> satsing på små vannkraftverk ikommunen.Kommunale planer og vedtak<strong>Kommune</strong>plan <strong>2011</strong>-<strong>2025</strong>Handlingsplan <strong>for</strong> energi og klimaPlanen, som ble vedtatt av bystyret den 16. nov. 2010, er en videreutvikling og konkretiseringav Miljøplan <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong> 2007 – 2020. Planen inneholder mål, strategi og tiltak <strong>for</strong>kommunens arbeid med energi og klima innen fire hovedområder:1. Arealbruk og transport2. Stasjonær energibruk i bygninger3. Forbruksmønster og avfall4. KlimatilpasningInnholdet i Handlingsplan <strong>for</strong> energi og klima er det viktigste grunnlaget <strong>for</strong> dette kapitlet imiljøplanen.25Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
70Miljøkvalitet i jord, vann og luftFramtidens Byer<strong>Sandnes</strong> kommune ble våren 2008 med i det nasjonale prosjektet Framtidens Byer. <strong>Sandnes</strong> ertvillingby med Stavanger, og det er utarbeidet et felles handlingsprogram <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong> ogStavanger, vedtatt av bystyret 24. mars 2009. Framtidens Byer har som mål å redusere CO 2 -utslipp med 20 % i 2020 i <strong>for</strong>hold til referanseåret 1991.Masterplan <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong> østMasterplanen gir føringer <strong>for</strong> senere kommuneplanlegging i de aktuelle områdene (og <strong>for</strong>øvrig også ellers i <strong>Sandnes</strong>). Framtidens byer er et grunnlag <strong>for</strong> masterplanen, og en ambisiøsenergi- og klimapolitikk er overordnet i planen. Masterplanen ble vedtatt av bystyret i april2010.Forprosjekt energiprogram <strong>for</strong> kommunens bygningsmasseRapporten gir en oversikt over energibruk og energikilder i kommunens bygningsmasse. Denviser hvilke målsetninger og <strong>for</strong>pliktelser <strong>Sandnes</strong> kommune har gjennom lover, <strong>for</strong>skrifter ogkommunale vedtak. Innholdet i et Enova støtteprogram er beskrevet, og økonomiske rammer<strong>for</strong> det videre arbeid med energiøkonomisering er beregnet på overordnet nivå. Det erutarbeidet et enkelt miljøregnskap og konkrete tiltak <strong>for</strong> videre framdrift.I vedtak av 22. juni 2010 godkjenner Bystyret Forprosjekt energiprogram datert 21. mai 2010som retningsgivende <strong>for</strong> det videre arbeidet med å nå målene i miljøplanen relatert tilkommunens egen bygningsmasse.EnergibrukStasjonær energibrukTabellen neden<strong>for</strong> gir en oversikt over stasjonær energibruk i <strong>Sandnes</strong> kommune. Kilde:Lokal energiutredning.Elektrisitet[GWh]Fossil energi[GWh]Biobrensel[GWh]Avfall[GWh]Sum[GWh]Husholdninger 427,2 9,6 51,9 0 488,7Primærnæring 17,2 3,5 0 0 20,7tjenesteyting 273,3 54,8 1,2 0 329,3industri 112,7 37,9 0 81,5 232,2Sum 830,4 105,8 53,1 81,5 1070,9Elektrisitet bidrar til de indirekte utslippene, disse finnes ikke igjen i offisiell klimastatistikk.Fossil energi bidrar til de direkte utslippene i klimastatistikken. Biobrensel utgjøres avklimanøytrale kilder.Avfall har en fossil andel og en <strong>for</strong>nybar andel og bidrar delvis til kommunalklimagasstatistikk.Mobil energibrukEnergibruk knyttet til mobile kilder i <strong>Sandnes</strong> kommune var på 493,1 GWh i 2008. Denstørste posten er veitrafikk (personbiler, varebiler og lastebiler) med 424,9 GWh. Mobilenergibruk har hatt en svak nedgang fra 2007-2008, men trenden i perioden 2005-2008 ersvakt stigende.26Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Miljøkvalitet i jord, Brukerresultat vann og luft 71KlimagassutslippKlimagassutslippene utgjøres av gassene karbondioksid, metangass og lystgass. De tosistnevnte klimagassene omregnes ofte til CO 2 –ekvivalenter. Gassen metan (CH 4 ) har enklimaeffekt som er 21 ganger større enn CO 2 , mens lystgass (N 2 O) har en klimaeffekt som er310 ganger større enn CO 2 . Tabellen neden<strong>for</strong> viser den offisielle statistikken <strong>for</strong>klimagassutslippene i <strong>Sandnes</strong> kommune etter utslippskilde.<strong>Sandnes</strong> kommune: klimagassutslipp i tonn Co -ekvivalenter21991 1995 2000 2006 2008Stasjonær <strong>for</strong>brenning 34 573,0 27 435,3 22 013,4 26 050,8 34 323,9industri 11 385,5 7 327,9 5 546,2 6 537,9 8 288,4Annen næring 9 780,5 12 165,8 11 884,7 13 696,4 14 604,4Husholdninger 13 407,1 7 941,6 4 581,1 5 815,3 3 977,8Annen stasjonær <strong>for</strong>brenning - - 1,3 1,3 7 453,3Prosessutslipp 57 044,9 60 087,1 58 541,2 55 120,9 58 292,4industri 317,4 381,1 591,7 896,4 915,3deponi 447,7 414,8 603,7 477,2 408,4Landbruk 54 514,4 56 901,3 54 898,9 51 390,0 54 074,2Andre prosessutslipp 1 765,3 2 389,8 2 446,9 2 357,3 2 894,6Mobile kilder 109 753,3 107 933,4 105 593,1 128 865,8 126 454,9Veitrafikk 95 955,7 96 090,4 92 923,5 108 325,9 108 581,9Personbiler 75 728,4 73 720,6 73 564,3 84 074,7 84 897,5Lastebiler og busser 20 227,3 22 369,8 19 359,2 24 251,1 23 684,4Skip og fiske 1 924,4 2 037,7 2 305,9 2 694,2 2 660,1Andre mobile kilder 1 11 873,1 9 805,3 10 363,7 17 845,8 15 212,9Totale utslipp 201 371,1 195 455,8 186 147,6 210 037,6 219 071,21 I kategori ”andre mobile kilder” inngår utslipp fra kysttrafikk og fiske, flytrafikk, anleggs- ogjordbruksmaskiner og lignende.27Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
72Miljøkvalitet i jord, vann og luftAndre mobilekilder 7,0 %Stasjonær - industri3,8 %Stasjonær - Annennæring 6,7 %Stasjonær -Husholdninger1,8 %Stasjonær -Annet 3,4 %Prosess - industri0,4 %Prosess -deponi 0,2 %Veitrafikk 50,2 %Prosess - Landbruk25,0 %Prosess -Annet 1,3 %Figuren viser prosentvis <strong>for</strong>deling klimagassutslipp i <strong>Sandnes</strong> kommune i 2008Fra tabellen og grafen fremgår det at veitrafikk og utslipp fra landbruket dominerer utslipp i<strong>Sandnes</strong> kommune. Utslipp pr. innbygger er 3,5 tonn CO 2 -ekv pr person i 2008. Dette er langtunder lands- og fylkesgjennomsnitt på hhv 11,3 og 10,3 tonn pr innbygger. Dette skyldes at<strong>Sandnes</strong> har bykarakter med <strong>for</strong>holdsvis lite tungindustri.Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Miljøkvalitet i jord, Brukerresultat vann og luft 73Målsetninger og strategiHovedmål og strategi gjelder kommunen som helhet. Videre er det utarbeidet delmål <strong>for</strong>følgende områder:1. Arealbruk og transport2. Stasjonær energibruk i bygninger3. Forbruksmønster og avfall4. KlimatilpasningHovedmål<strong>Sandnes</strong> skal i løpet av perioden 2008-2012 ikke overskride utslippsmengdene i 1990 + 1 % d.v.s.207 000 tonn Co 2 -ekvivalenter pr år. jf. kyoto-protokollen og St.meld. 34 (2006-2007).Framtidens Byer har vedtatt et mål på 20 % reduksjon av klimagassutslipp i 2020. dette samsvarermed målene i Klima<strong>for</strong>liket, som har vedtatt 30 % reduksjon i 2030. <strong>Sandnes</strong> kommune slutter segtil dette målet.300250Utslipp i ktonn CO2-ekv pr år20015010050referansebane ved høy befolkningsvekstreferansebane ved middels befolkningsvekstreferansebane ved lav befolkningsvekstkyoto-målklima<strong>for</strong>liketFremtidens byer 20% i 202001990 1995 2000 2005 2010 2015 2020I figuren oven<strong>for</strong> er hovedmål gjengitt opp mot beregnede CO 2 -utslipp i 2020 ved uendretkurs.Grafen viser at tiltak må settes i verk så <strong>for</strong>t som mulig <strong>for</strong> å bøye av utviklingen. Med dagensbefolknings- og velferdsvekst er det en <strong>for</strong>midabel oppgave å snu utviklingen til et nivå somsamsvarer med målet om 20% reduksjon i 2020.29Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
74Miljøkvalitet i jord, vann og luftStrategi <strong>for</strong> å nå hovedmål<strong>Kommune</strong>n skal benytte sin påvirkningsmulighet i alle kommunale roller som er relevant <strong>for</strong>arbeid med energi og klima:• Arealplanlegging, transportplanlegging og byggesaksbehandling• Forvaltning av kommunale bygg og infrastruktur• Deleier i interkommunale virksomheter• Deltaker i interkommunale (plan)prosesser• Innkjøper av varer og tjenester• Påvirkning innen næringsutvikling• Leverandør av tjenester og in<strong>for</strong>masjonskanal <strong>for</strong> innbyggerne• Samhandling med energiselskapDelmålDelmål arealbruk og transport<strong>Sandnes</strong> kommune skal videreføre og styrke arbeidet med tilrettelegging <strong>for</strong> miljøvennligtransport (kollektiv, sykling, gange) og byutvikling. Det er <strong>for</strong>mulert følgende delmål:Arealbruk i kommunen skal styres slik at:• energibruk pr innbygger reduseres med 15 % i 2020 i <strong>for</strong>hold til 2008 nivå.• Produksjon og tilførsel av ny <strong>for</strong>nybar energi muliggjøres.• transportbehov reduseres og andel klimavennlige transportbevegelser økes.Som primære verktøy brukes kommuneplanen, reguleringsplaner og utbyggingsavtaler ogstimuleringstiltak.I 2008 kom 50,2% av klimagassutslippene fra biltrafikken:• innen 2016 skal dette reduseres til 45%.• innen 2020 skal dette reduseres til 40%.Å nå disse målsettingene vil være viktige bidrag <strong>for</strong> å nå hovedmålene <strong>for</strong> Framtidens byer. Itillegg vil det være nødvendig med betydelige utslippsreduksjoner som følge avteknologiutvikling og mer miljøvennlig drivstoff (jf. bl.a. Regionalplan <strong>for</strong> energi og klima iRogaland).Delmål stasjonær energibruk i bygg<strong>Sandnes</strong> kommune skal som eier av bygninger oppfylle nasjonale målsetninger <strong>for</strong>energieffektivisering og energiomlegging. Det er <strong>for</strong>mulert følgende delmål:kommunen skal redusere spesifikt energibruk og øke andel <strong>for</strong>nybar energi i egen bygningsmasse ihenhold til følgende tabell og med utgangspunkt i et referansenivå på 159 kWh/m 2 .årSpesifikk energibrukNy <strong>for</strong>nybar energireduksjon kWh/m 2 andel (%)2012 -7 % 148 3 %2016 -15 % 135 10 %2020 -20 % 127 20 %kommunen skal innen 2016 planlegge og bygge et signalbygg <strong>for</strong> energieffektive og klimavennligeløsninger30Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Miljøkvalitet i jord, Brukerresultat vann og luft 75Delmål stasjonær energibruk <strong>for</strong> øvrig<strong>Sandnes</strong> kommune skal som regulerende myndighet bidra til at spesifikk stasjonær energibruk<strong>for</strong> øvrig reduseres og at det legges til rette <strong>for</strong> omlegging til ny <strong>for</strong>nybar energi. Det er<strong>for</strong>mulert følgende delmål:• <strong>Sandnes</strong> kommune skal innen 2012 oppfattes som en pro-aktiv kommune med hensyn tilenergiplanlegging og tilrettelegging <strong>for</strong> ny <strong>for</strong>nybar energi blant profesjonelleeiendomsaktører, industri og boligeiere.• <strong>Sandnes</strong> kommune skal aktivt bidra til at aktører innen <strong>for</strong>nybar energiproduksjon skal kunneetablere produksjonsanlegg innen 2016 som leverer <strong>for</strong>nybar energi til <strong>for</strong>brukerne ikommunen, <strong>for</strong>utsatt at produksjonen skjer i henhold til gjeldende planer, lover og <strong>for</strong>skrifter.Delmål <strong>for</strong>bruksmønster og avfall<strong>Sandnes</strong> kommune skal gjennom aktiv styring og påvirkning i egen organisasjon og blantbedrifter og befolkningen sikre at samfunnsutviklingen drar i rett retning i <strong>for</strong>hold til energiogklimamål. Det er <strong>for</strong>mulert følgende delmål:• <strong>Sandnes</strong> kommune skal innen 2012 sikre at 50 % av den voksne befolkningen og 70 % avledere i næringslivet er klar over klimaambisjonene i Framtidens Byer og har mottatt råd ogtilbud om veiledning med hensyn til tiltak som kan gjennomføres.• <strong>Sandnes</strong> kommune skal sikre at alle kommunale virksomheter er miljøfyrtårnsertifisert innen2016 og at antall miljøfyrtårnbedrifter i kommunen dobles innen 2016.• kommunen skal føre en aktiv innkjøpspolitikk <strong>for</strong> produkter og tjenester med hensyn tilenergibruk og klimagassutslipp (jf. egne retningslinjer <strong>for</strong> miljøvennlig innkjøp i miljøplan <strong>for</strong><strong>Sandnes</strong> 2007 – 2020 kap. 5.4).• kommunen jobber aktivt med landbruksnæringen <strong>for</strong> å redusere utslipp fra metan og lystgassgjennom in<strong>for</strong>masjon, <strong>for</strong>søk og stimulering til tiltak.• <strong>Sandnes</strong> kommune skal være en synlig aktør i regionale eller interkommunale initiativer medhensyn til energi & klima.Delmål klimatilpasning<strong>Sandnes</strong> kommune skal gjennom kommunal planlegging og <strong>for</strong>valtning bidra til at eventuelleeffekter av klimaendringer blir mest mulig begrenset:• kommunen skal til enhver tid ha oppdaterte og effektive beredskapsordninger som sikrerbefolkningen mot flom, ras og andre uønskede naturhendelser.• kommunen skal jobbe aktivt med landbruksnæringen <strong>for</strong> å redusere erosjon pga økt nedbørog avrenning samt sikre tilpasning til nye <strong>for</strong>hold i vekstsesongen.• kommunen skal redusere tap av biodiversitet grunnet klimaendringer ved å sikre kvalitet påområder som har høy biodiversitet eller <strong>for</strong>ekomst av rødlistede arter.31Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
76Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
4. opplevelse, rekreasjon og fysiskaktivitetOpplevelse, rekreasjon og Brukerresultat fysisk aktivltet 77Fysisk aktivitet fremmer god helse ved økt trivsel og bedre livskvalitet.Friluftsliv er der<strong>for</strong> en viktig strategi i folkehelsearbeidet. Aktivitet i natur ognærmiljø gir gode opplevelser og økt kunnskap om sammenhengene i naturen.Noen ganger kan intensivt friluftsliv medføre skade på naturen, bla hvistrafikken gjennom sårbare områder blir <strong>for</strong> stor. Allemannsretten gir folk rett tilfri ferdsel i utmark, likevel er det viktig å respektere grunneiernes interesser ogrettigheter slik at også landbruksinteressene kan ivaretas på en god måte.Delmål opplevelse, rekreasjon og fysisk aktivitet:• <strong>Kommune</strong>n skal sikre alle i <strong>Sandnes</strong> muligheter <strong>for</strong> helse og trivselgjennom aktivitet og opplevelse i natur og nærmiljø. Universell ut<strong>for</strong>mingskal legges til grunn ved all tilrettelegging.Lovgrunnlag• Friluftsloven• Plan- og bygningsloven• Naturvernloven• Skogbruksloven• Jordloven• Motorferdselloven• NaturmangfoldlovenViktige planer og dokumenter• <strong>Kommune</strong>plan <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong> <strong>2011</strong> – 2020Dybdeområde Sunn by, helse, trivsel og miljø, samt arealdelen• <strong>Kommune</strong>delplan <strong>for</strong> idrett og fysisk aktivitet• Bruksplan <strong>for</strong> Ims-Lutsi• Handlingsplan <strong>for</strong> folkehelse• Fylkesdelplan <strong>for</strong> langsiktig byutvikling på Jæren• Fylkesdelplan <strong>for</strong> friluftsliv, idrett, naturvern og kulturvern – ”FINK”• Fylkesdelplan <strong>for</strong> folkehelse• Fylkesdelplan <strong>for</strong> universell ut<strong>for</strong>ming• Stortingsmeldingene ”Friluftsliv – ein veg til høgare livskvalitet” og”Bedre miljø i byer og tettsteder”Viktige samarbeidspartnere• Jæren friluftsråd og Ryfylke friluftsråd• Stavanger turist<strong>for</strong>ening• Idrettsrådet i <strong>Sandnes</strong> o.a.• Statskog• <strong>Sandnes</strong> bondelag og <strong>Sandnes</strong> bonde- og småbrukarlag• Funksjonshemmedes rådMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
78Opplevelse, rekreasjon og fysisk aktivltet4.1 <strong>Sandnes</strong>markå og andre regionale friluftsområder<strong>Sandnes</strong>markåDet henvises også til <strong>Kommune</strong>plan <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong>ens <strong>2011</strong>-<strong>2025</strong> arealdel med bestemmelser,kart 4, og til rapporten ”<strong>Sandnes</strong>markå” datert 01.03.06.Beskrivelse/definisjon av <strong>Sandnes</strong>markå• Overordnet grøntstruktur i FDP <strong>for</strong> langsiktig byutvikling på Jæren, slik denne er definertøst <strong>for</strong> langsiktig jordbruksgrense, tilsvarer i hovedsak markaområdene i <strong>Sandnes</strong>. Disseområdene benevnes <strong>Sandnes</strong>markå.• <strong>Sandnes</strong>markå beskrives av markagrensen som omslutter områdene Markagrensen skalvære en langsiktig grense mot utbyggingsinteresser, dvs ut over kommuneplanenstidsperspektiv. (jf. <strong>Kommune</strong>planens arealdel der den nøyaktige grensen er definert).Retningslinjer <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong>markå:1 InnledningFormål og avgrensingFormålet med <strong>Sandnes</strong>markå er å skape <strong>for</strong>utsigbarhet <strong>for</strong> landbruket (jordbruk og skogbruk) ogtilrettelegge <strong>for</strong> friluftsliv og naturopplevelse i store sammenhengende områder rundt <strong>Sandnes</strong> by.<strong>Sandnes</strong>markå omfatter følgende kjerneområder:1. Vagleskogen,2. Bogafjell-Helgeland, melshei (inkludert rogaland arboret)3. Hana-gramstad-Li4. ims-Lutsi.<strong>Sandnes</strong>marka er nærmere avgrenset som det framgår av kommuneplan <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong> <strong>2011</strong> – <strong>2025</strong> –arealdelen (jf miljøplan <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong> <strong>2011</strong> – <strong>2025</strong>).markagrensen berører flere områder som er under regulering og hvor grensen mot markaområdet ikkeer avklart. det nevnes:• dale• gramstad• Høyland v/ veterinærhøyskolenendelig grense i disse områdene fastsettes ved regulering.For framtidige vegprosjekter vises til pkt. 2 om kommunale planer prikkpunkt 4.grensen rundt <strong>Sandnes</strong>markå er langsiktig og har tilsvarende status i <strong>for</strong>hold til utbygging somlangsiktig grense mot landbruk i vest.tilrettelegging <strong>for</strong> friluftsliv skal skje på en skånsom måte. Viktige eller svært viktige områder <strong>for</strong>biologisk mangfold skal, som hovedregel, ikke tilrettelegges <strong>for</strong> friluftsliv.(jf miljøplan <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong> <strong>2011</strong> – <strong>2025</strong>). Ved etablering av tiltak som berører landbrukseiendommerskal tilrettelegging skje slik at eksisterende drift kan opprettholdes og videreutvikles, uten ulempe <strong>for</strong>driften.<strong>Sandnes</strong>markå skal tilrettelegges differensiert. dette innebærer at ulike områder vil ha uliktilgjengelighetsgrad. <strong>Sandnes</strong>markå skal likevel omfatte et variert tilbud <strong>for</strong> folk med <strong>for</strong>skjelligbevegelsesevne.Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Opplevelse, rekreasjon og Brukerresultat fysisk aktivltet 792 Rammer <strong>for</strong> tiltak og virksomhetAreal<strong>for</strong>mål.<strong>Sandnes</strong>markå er Landbruks-, natur- og friluftsområde (LNF-område) etter plan- og bygningsloven.i områder som er vernet etter naturvernloven eller annen særlov gjelder regler som følger av detkonkrete verne- eller planvedtak i tillegg til disse retningslinjene. regulerte områder er <strong>for</strong>melt ikke endel av <strong>Sandnes</strong>markå.Bygge- og anleggstiltak.reglene <strong>for</strong> bygge- og anleggstiltak i <strong>Sandnes</strong>markå er som <strong>for</strong> andre LNF-områder. dette innebærerat bygge- og anleggsarbeider i utgangspunktet er <strong>for</strong>budt i markaområdene. (med bygge- oganleggstiltak menes tiltak som etter Plan- og bygningsloven § 1-6, <strong>for</strong> eksempel oppføring, riving,endring, herunder fasadeendringer, endret bruk og andre tiltak knyttet til bygninger, konstruksjoner oganlegg, samt terrenginngrep og opprettelse og endring av eiendom).kommunale planer kan åpne <strong>for</strong> følgende tiltak i <strong>Sandnes</strong>marka:• tiltak i landbruket, herunder bygninger og terrenginngrep. tur/skogsveger, stier og løyper,tiltak og konstruksjoner på land og i vann/sjø til friluftsliv.• idrettsanlegg som kan innpasses i deler av <strong>Sandnes</strong>markå, <strong>for</strong> eksempel i Vagleskogen ogmelshei.• infrastrukturanlegg som veier, vann<strong>for</strong>syningsanlegg, kraftlinjer m.v. samt områder <strong>for</strong>råstoffutvinning3 Ferdsel, friluftsliv og hensynsfull bruk av <strong>Sandnes</strong>markåTilrettelegging <strong>for</strong> ferdsel, stier og løyper.Anlegging av større tiltak krever godkjent reguleringsplan etter plan- og bygningsloven § 12.Anlegging, rydding, merking og preparering av permanente stier og løyper krever samtykke fragrunneier eller fester (jf pkt. 2 i opplistingen over).grunneier, fester eller bruker kan kreve omlagt sti eller løype som påfører ham særlig skade ellerulempe, dersom dette kan skje uten vesentlig ulempe <strong>for</strong> friluftslivet eller allmenne interesser <strong>for</strong> øvrig.For stier eller løyper som medfører eller kan medføre vesentlig skade på naturmiljøet, kan omleggingogså kreves av kommunen eller grunneier. markarådet skal uttale seg ved slike tilfeller (jf. pkt. 4).Motorisert ferdsel i <strong>Sandnes</strong>markåi <strong>Sandnes</strong>markå er motorisert ferdsel i utmark og vassdrag ikke tillatt med mindre dette følger av egenvedtekt (motorferdsel i ims-Lutsi, se under). All motorferdsel i utmark og vassdrag skal <strong>for</strong>egå varsomtog på tidspunkter som i minst mulig grad medfører ulemper <strong>for</strong> friluftslivet, skader i terrenget eller<strong>for</strong>styrrelser <strong>for</strong> dyrelivet. På nevnte vilkår er nødvendig motorferdsel tillatt i <strong>for</strong>bindelse med:1. Politi-, ambulanse- og redningstjeneste og tilsynstjeneste med hjemmel i lov2. Person og godstransport i jordbruks- og skogbruksnæring. jakt og fiske og bærsankingregnes ikke som næring i denne <strong>for</strong>bindelse3. drift og vedlikehold av hytter som er åpne <strong>for</strong> allmennheten4. Vedlikehold av eksisterende veger og løyper5. Anlegg av nye løyper og utvidelse av eksisterende løyper som er godkjent av kommunen.transport i <strong>for</strong>bindelse med fiskekultiveringstiltak med offentlig <strong>for</strong>mål.6. drift og vedlikehold av eksisterende energi- og kraftanlegg.med utmark menes udyrket mark som etter lov om friluftslivet § 1a første ledd ikke regnes som innmarkeller like med innmark. Setervoll, hustomt, engslått, kulturbeite og skogplantefelt som ligger i utmark,regnes like med utmark. Veg i utmark som ikke er opparbeidet <strong>for</strong> kjøring med bil anses som utmark.det samme gjelder opparbeidet veg som ikke er brøytet <strong>for</strong> kjøring med bil. med vassdrag menes åpneog islagte elver, bekker og innsjøer. med motorferdsel menes bruk av kjøretøy (bil, traktor,motorsykkel, beltebil, snøskooter og lignende) og båt eller annet flytende eller svevende kjøretøydrevet med motor, samt landing og start med motordrevet luftfartøy.Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
80Opplevelse, rekreasjon og fysisk aktivltetMotorferdsel i Ims-Lutsikommunen har vedtatt en egen <strong>for</strong>skrift til Lov om motorferdsel i utmark (motorferdselsloven) om brukav motorbåt i ims-Lutsivassdraget:• Største tillatte motor er 5 hk, og største tillatte fart er 8 knop, og 3 knop i trange sund ogfarvann.Særskilt vern av friluftsområderkommunen kan verne som friluftsområder, områder som har særskilte kvaliteter <strong>for</strong> friluftslivet (naturog/elleropplevelseskvaliteter som <strong>for</strong> eksempel stille områder). det kan fastsettes nærmereretningslinjer <strong>for</strong> slike områder, herunder bestemmelser om skjøtsel og bruk.det kan ikke iverksettes tiltak i friluftsområde som vesentlig kan endre områdets verdi somfriluftsområde.4 Rådet <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong>markådet skal oppnevnes et rådgivende organ <strong>for</strong> markasaker – Rådet <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong>markå.• rådet er et organ <strong>for</strong> ideskaping og rådgivning.• rådet har ikke <strong>for</strong>mell myndighet etter plan- og bygningsloven eller andre særlover som eraktuelle <strong>for</strong> <strong>for</strong>valtningen av <strong>Sandnes</strong>markå.• rådets hovedoppgave er å fremme utvikling og bruk av <strong>Sandnes</strong>markå med grunnlag i disseretningslinjene.• rådet kan av eget initiativ ta opp saker til behandling og <strong>for</strong>eslå tiltak <strong>for</strong> ansvarlig instans,kommunen eller grunneier.rådet <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong>markå skal bestå av representanter <strong>for</strong>:• <strong>Sandnes</strong> kommune v/rådmannen• <strong>Sandnes</strong> kommune v/park- og idrettsjef• <strong>Sandnes</strong> kommune v/landbrukssjef• <strong>Sandnes</strong> kommune v/funksjonshemmedes råd• <strong>Sandnes</strong> bondelag• <strong>Sandnes</strong> bonde- og småbrukarlag• Statskog• grunneierne i ims-Lutsi- og Storånavassdtaget (en fra hvert vassdrag)• jæren friluftsråd• Forum <strong>for</strong> natur og friluftsliv i rogalandrådet oppnevnes etter hvert kommunevalg etter initiativ fra <strong>Sandnes</strong> kommune og det konstituerer segselv.5 Tilsyn og kontrollkommunen skal gjennom råd, veiledning og opplysning/in<strong>for</strong>masjon arbeide <strong>for</strong> å fremme <strong>for</strong>målet med<strong>Sandnes</strong>markå.kommunen skal føre tilsyn med at retningslinjene blir overholdt. kommunen bestemmer hvordan og påhvilke områder det skal føres tilsyn, men det skal legges vekt på å føre et effektivt tilsyn med minstmulig skade på miljøet.Ved tilsyn skal den som blir kontrollert eller den ansvarlige <strong>for</strong> virksomheten gi kommunen nødvendigbistand og opplysninger. kommunen kan pålegge den ansvarlige å rette eller stanse <strong>for</strong>hold som er istrid med retningslinjene.Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Opplevelse, rekreasjon og Brukerresultat fysisk aktivltet 81Særlige retningslinjer og tiltak <strong>for</strong> utvikling og tilrettelegging av kjerneområdene i<strong>Sandnes</strong>markåVagleskogen• Statskog er grunneier av Vagleskogen. All tilrettelegging og utvikling her skal skje etter avtalemed Statskog.• Statskog har rettighetene og ansvaret <strong>for</strong> skogsdriften. Skogsdriften skal skje etter prinsipper<strong>for</strong> miljøvennlig skogbruk, og slik at <strong>for</strong>målet med <strong>Sandnes</strong>markå blir ivaretatt.• Vagleskogen skal utvikles til beste <strong>for</strong> friluftslivet, og det skal utarbeides detaljplaner som siernoe om tilretteleggingsgrad, brukergrupper, sonering m.v.• tilretteleggingen skal være differensiert, men omfatte et godt tilbud av turveier med universellut<strong>for</strong>ming.• tilrettelegging skal skje etter avtale med grunneier.Bogafjell-Helgeland-Melshei• Statskog er grunneier i store deler av Bogafjell-Helgeland-melshei.• Statskog har rettighetene og ansvaret <strong>for</strong> skogsdriften. Skogsdriften skal skje etter prinsipper<strong>for</strong> miljøvennlig skogbruk, og slik at <strong>for</strong>målet med <strong>Sandnes</strong>markå blir ivaretatt.• i melsheia kan det tilrettelegges <strong>for</strong> et variert friluftsliv, og det skal utarbeides detaljplaner somsier noe om tilretteleggingsgrad, brukergrupper, sonering m.v.• Videreutvikle områdene ved myklabust <strong>for</strong> undervisning og kulturminnevern.• områdene sør <strong>for</strong> Bogafjell tilrettelegges <strong>for</strong> differensiert bruk, detaljplanen omfatter ogsådette området.• tilrettelegge fiskeplasser <strong>for</strong> allmennheten, spesielt <strong>for</strong> barn, langs Figgjoelva.• tilretteleggingen skal være differensiert og inkludere et variert tilbud av turveier med universellut<strong>for</strong>ming.• tilrettelegging skal skje etter avtale med grunneier.Hana-Gramstad-Li.• områdene eies av <strong>Sandnes</strong> kommune, direktoratet <strong>for</strong> natur<strong>for</strong>valtning, rogalandfylkeskommune og en rekke private grunneiere.• områdenes kvalitet som stille områder skal opprettholdes (Lden < 40dBA).• områdene omkring gramstad skal utvikles i nært samarbeid med Stavanger turist<strong>for</strong>ening.• Særlige kulturlandskapsområder, som <strong>for</strong> eksempel områdene omkring gramstad,revholstjørn, Fjogstad og Bymarka, skal bevares samtidig som de tilrettelegges <strong>for</strong> friluftsliv<strong>for</strong> alle (universell ut<strong>for</strong>ming)• områdene rundt kubbetjørn skal tilrettelegges <strong>for</strong> helårsbruk med lysløype (jf. Aktive<strong>Sandnes</strong>).• Holmavika og dalestranda skal tilrettelegges som badeplasser med universell ut<strong>for</strong>ming.• tilrettelegging skal skje etter avtale med grunneier.Ims-Lutsi• områdene eies i hovedsak av private grunneiere, men <strong>Sandnes</strong> kommune, direktoratet <strong>for</strong>natur<strong>for</strong>valtning og jæren friluftsråd er også grunneiere i ims- Lutsi.• områdenes preg av til dels liten menneskelig påvirkning bør opprettholdes gjennom <strong>for</strong>siktigog naturtilpasset tilrettelegging.• Alsvik natursenter skal tilrettelegges <strong>for</strong> variert allment friluftsliv <strong>for</strong> alle (universell ut<strong>for</strong>ming)• ims-Lutsivassdragets egnethet <strong>for</strong> kanopadling og fritidsfiske skal vektlegges når områdenetilrettelegges.• tilrettelegge utfartsplasser på holmer (Breiholmen, Storholmen, Lamholmen,Fattliholmen,Langholmen) og ved strender (Longaneset, Haga bru, Lutsistranda, StoreSandvik, guren, osaland) i ims-Lutsivassdaget.• kommunen skal, hvor det er <strong>for</strong>målstjenlig arbeide <strong>for</strong> å erverve friluftsområder i ims-Lutsi (jf.kommuneplan <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong>, arealdelen og miljøplan <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong>)• tilretteleggingen skal være differensiert, men det skal tilrettelegges <strong>for</strong> et variert tilbud (fiske,bading, turgåing og lignende) etter normene <strong>for</strong> universell ut<strong>for</strong>ming.• tilrettelegging skal skje etter avtale med grunneier.Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
82Opplevelse, rekreasjon og fysisk aktivltetAndre friluftsområderEn rekke av friluftsområdene i <strong>Sandnes</strong> kommune er av regional betydning. Av områder somikke inngår i <strong>Sandnes</strong>markå er områdene ved Bynuten, Veraland, Fjellbygda, Dyranut ogVårli blant de viktigste. Disse områdene er i stor grad tilrettelagt <strong>for</strong> friluftsliv i nærtsamarbeid med private grunneiere. Stavanger turist<strong>for</strong>ening er en viktig samarbeidspartner ogstøttespiller i arbeidet med å tilrettelegge og aktivisere områdene spesielt på Gramstad.Arbeidet med videreutvikling av alle disse friluftsområdene gis <strong>for</strong>tsatt høy prioritet.Delmål, strategier og tiltak:Generelle resultatmål og strategier:<strong>Sandnes</strong> skal befeste og videreutvikle sin rolle som friluftskommunen på Nord-jæren. dette skal skjegjennom:• markedsføring, synliggjøring og aktiviteter• differensiert tilrettelegging ift type, bruk, målgrupper, tilgjengelighet, natur<strong>for</strong>hold mv.• Naturvennlig tilrettelegging <strong>for</strong> ulike typer friluftsliv og fysisk aktivitet i friluftsområdene• in<strong>for</strong>masjon om tilbudene, bl.a. gjennom turkartet ute i det grønne og kommunenshjemmeside på internett• utvikling av nye områder. Fokusere på bynære/tettstedsnære områder.• registrering av bruk og vurdering av kapasitet <strong>for</strong> bl.a. å kunne <strong>for</strong>ebygge slitasje.• Samarbeidet med jæren Friluftsråd, ryfylke Friluftsråd, Statskog og Stavanger turist<strong>for</strong>ening.Spesielle tiltak i turområdet Bynuten – Selvikstakkenet turområde i høyfjellslandskap. deler av området mot Høgsfjorden er naturverområde.• Søke samarbeide med gjesdal kommune om utvikling av løypenettet.Spesielle tiltak i turområdet i Eltervåg - Lauvåsområdet Lauvås-eltervåg er ikke tilrettelagt.• Vurdere å utarbeide turkart, parkering og merking av stier.Spesielle tiltak i turområdet Maudland- Vårli – Eikelid – Nothagen- Storabergetdette er et stort område med innfallsport fra flere sider. Parkeringsplasser på blant annet Vårli ogeikelid. turstinettet er godt utviklet.• Videreutvikle løypenettet.• Bevare kulturlandskapet på maudland ved jevnlig skjøtsel/beiting.Spesielle tiltak i Fjellbygda turområdeet turområde sentralt i kommunen med variert natur, skog, lavlandsområder og høyfjellspartier.området byr på mange fine utsiktspunkter og muligheter <strong>for</strong> lange turer. Parkeringsplasser vedSkjelbreitjørn og ved Svihusvatnet.• utvikle rundløype• Vurdere p-mulighet på krogedalSpesielle tiltak i Dyranut turområdeet turstinett på grensen til gjesdal kommune. Parkering ved Skjelbreitjørn og på åreskjold.• Samarbeide med gjesdal kommune <strong>for</strong> å utvikle turmulighetene på tvers av grensen.Spesielle tiltak i Båtutfartsområder og badeområder ved sjøen• Snekkå og deler av Leirvågen. kommunen bør inngå kjøp eller inngå avtale om leie av areal<strong>for</strong> å sikre båtutfartsområder.• Sjølvikneset. det er behov <strong>for</strong> å avklare bruk av området.• Store teistholmen. inngå kjøp av areal.• ådnøy, Suggeneset. tiltak i samarbeid med ryfylke friluftsråd besøksbrygge og toalett• For badeplasser avsatt i kommuneplan bør det vurderes å inngå kjøp eller avtale om leie avareal.Spesielle tiltak langs kystlinjen – Kyststikyststi langs sjølinjen i <strong>Sandnes</strong> vil bli et viktig tiltak <strong>for</strong> å sikre strandsonen, og den blir et viktigrekreasjonstiltak. det er viktig at kommunen sørger <strong>for</strong> å bygge der mulighetene ligger til rette.Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Opplevelse, rekreasjon og Brukerresultat fysisk aktivltet 83kyststien kan ha ulik grad av opparbeidelse.• gradvis utvikle en kyststi, <strong>for</strong> eksempel i <strong>for</strong>bindelse med utbyggingerSpesielle tiltak vest og sør i <strong>Sandnes</strong>Langs e39 og rv44 fra grensen mot Stavanger til grensen mot klepp er det definert en langsiktigjordbruksgrense. den regionale grøntstrukturen vest <strong>for</strong> denne grensen har i tillegg tiljordbruksinteressene også stor verdi som rekreasjonsområde. også områdene langs Figgjoelva,både mot vest (jærstrendene) og mot øst (gjesdal) er viktige rekreasjonsområder. Begge dissetraseene er såkalte partnerskapsområder i.h.t. FdP <strong>for</strong> FiNk (Fylkesdelplan <strong>for</strong> friluftsliv, idrett, naturog kulturminnevern).• tilrettelegge en sammenhengende tur- og sykkelvei fra Bærheim til Skjæveland• tilrettelegge sammenhengende tur- og sykkelvei fra Skjæveland til FiggjoFriluftsområder mellom Hommersåk – Eltervåg - HøleOmråde Tiltak GrunneierMaudlandNedre Hetland- Lauvås- EltervågGilberg-holmen∗ merking av stier∗ info.tavle∗ renovasjon<strong>Sandnes</strong> kommunePrivat 14∗ turstier Privat 20Kart ref/Fylkesplanref.2/k 4EltervågHøleheia- Bynuten∗ merke stier∗ info.skilt∗ P-plass∗ utvide p-plass∗ trasèalt.Privat 21/k 61k 124<strong>Sandnes</strong> komm.Privat6/k 11k 63Andre friluftsområder og områder ved sjøenSnekkå-Leir-vågen,UskenRiska-holmene∗ toalett og renovasjon påSnekkå∗ BåtfesterPrivat 26/k 37∗ Båtfester Privat 27/k 38Skjølvik∗ Ferdigstille bryggen∗ BåtfesterPrivat 29Storevika,Usken∗ Båtfester Privat 33/k 36Brattholmen ∗ Båtfester Privat 34/k 32Store TeistholmenRiskastranda∗ Brygge∗ Båtfester∗ toalett∗ renovasjon∗ rydde og planere fylling∗ kloakkrensing∗ renovasjon∗ BadebøyerPrivat 35/k 31Privat 53Eskelands-holmene ∗ Båtfester Privat 28/k 41Kalavik,Ådnøy∗ BåtfesterPrivat (Post-manns-laget)30GrunnavågenÅdnøy∗ Båtfester∗ toalett∗ renovasjon v/kaienPrivat 31Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
84Opplevelse, rekreasjon og fysisk aktivltetApalstø, Høle∗ rydde strand ogoppholdsareal∗ restaurere brygge<strong>Sandnes</strong>komm.50Nothagen(Bergsagel)∗ toalett∗ renovasjon∗ info.tavle∗ utvide p-plass<strong>Sandnes</strong>komm. (Avtale med Stvgr.turist<strong>for</strong>ening 2007)28Engjavik,BergsagelImsNordlandKrogedalSe kart 4∗ Adkomst∗ P-plass∗ toalett∗ renovasjon∗ info. tavle∗ Badebøyer∗ Adkomst∗ P-plass∗ renovasjon∗ P-plass∗ merke stier∗ info-tavler∗ renovasjon∗ info-tavle∗ SkiltingPrivat 55/k 39Privat 58Privat 17Privat 17Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Opplevelse, rekreasjon og Brukerresultat fysisk aktivltet 854.2 Friluftsliv i nærmiljøetInnledningGode muligheter <strong>for</strong> turer til fots eller på sykkel i nærmiljøet er en <strong>for</strong>utsetning <strong>for</strong> at folk skalha muligheter til fysisk aktivitet i hverdagen, og en aktiv livsstil. Dette gjelder ikke minst <strong>for</strong>barn, unge og eldre.Grønnstrukturen i tettbebyggelsen rammer inn og binder sammen deler av byen og tettsteder igrønne korridorer og områder som egner seg <strong>for</strong> friluftsliv og lek i nærmiljøene. Disseinneholder viktige landskapselementer og historiske elementer som skaper identitet oghistorisk <strong>for</strong>ankring.Grønnstrukturen i tettbebyggelse kan være mer eller mindre sammenhengende og bestå avulike typer areal, slik som:• overgangssonen mellom by/tettsted og landbruks-, natur- og friluftsområder,<strong>Sandnes</strong>markå• store og små rekreasjonsarealer i byen/tettstedet (parker, lekeplasser, friområder,idrettsområder, balløkker, institusjonsområder, skolegårder, kirkegårder, alleer,"restområder")• felles grøntområder i boligbebyggelsen• grønne korridorer og ferdselsårerStatus i <strong>Sandnes</strong>I <strong>for</strong>bindelse med revisjon av kommuneplanens arealdel er det på bakgrunn av tidligerekartlegginger og registreringer arbeidet med en videreutvikling av grønnstrukturen i debebygde områdene i og omkring <strong>Sandnes</strong> sentrum. Det er vist muligheter <strong>for</strong> etablering avnye <strong>for</strong>bindelser. Det er viktig å oppnå sammenhengende <strong>for</strong>bindelser internt i de enkeltedelene av bebyggelsen, mellom disse og fra boligområdene ut til overordnet grønnstruktur ogtil <strong>Sandnes</strong>markå. Registreringene <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong> kommune viser i grove trekk en mangel pågjenomgående grønnstruktur i bydelene Lura, Trones, Stangeland, Sandved, Austrått, Hana ogi sentrumsområdet.Delmål og strategier grønnstrukturen i sentrumsområdeneArbeide etter planleggingsprinsipper som tar hensyn til og utvikler grønnstrukturen gjennomsikring/etablering av:• et mest mulig sammenhengende nett av attraktive «grønne områder»• <strong>for</strong>bindelser mellom tettsteder/boligområder og naturpregede turområder• gode utearealer med møteplasser, muligheter <strong>for</strong> lek og utfoldelse, samt naturområder <strong>for</strong>opplevelse, friluftsliv og biologisk mangfold• turmuligheter i det tettstedsnære kulturlandskapet• «grønne» ferdselsårer som integreres i byens transportsystem• prioritere utvikling av grønnstrukturen i bydeler med dårligst dekning (Lura, trones,Stangeland, Sandved). med utgangspunkt i de registreringene og vurderingene som <strong>for</strong>eliggerprioriteres følgende tiltak innen<strong>for</strong> turveger og nærmiljøanlegg (ikke i prioritert rekkefølge)• bevare, og noen ganger tilrettelegge områder som skoler og barnehager kan benytte til lek,aktiviteter og læring (jf. 4.3 og 5.2).Areal og avstandsnormer• 500 meter som største avstand mellom bolig og nære friområder eller regional grønnstruktur• 20 dekar som minste størrelse på nære friområder• 3 km som minste lengde på overordnet turvei• jf. også handlingsprogram og kap ii ”Aktive <strong>Sandnes</strong>”.Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
86Opplevelse, rekreasjon og fysisk aktivltet4.3 BarnetråkkLovgrunnlag• Plan- og bygningsloven (PLB).• Rikspolitiske retningslinjer <strong>for</strong> å styrke barn og unges interesser i planleggingen(RPR/BU).Gjennom Plan- og bygningsloven (PLB) og Rikspolitiske retningslinjer <strong>for</strong> å styrke barn ogunges interesser i planleggingen (RPR/BU) pålegges kommuner ansvaret <strong>for</strong> å styrke barnsinteresser i planlegging generelt. Ansvaret omfatter bl.a. å tilrettelegge <strong>for</strong> medvirkning ikommunale prosesser, sikre tilstrekkelig arealer til bruk i barns lek og utfoldelse, samt åredegjøre <strong>for</strong> konsekvenser <strong>for</strong> barn og unge i all planlegging.Faglig beskrivelseBarnetråkk er en egen metode utviklet av Vestfold Fylkeskommune.Registreringen ble <strong>for</strong>etatt i 1999 av elever i samarbeid med lærere ved skolene i <strong>Sandnes</strong>.Barna tegnet inn på kart steder/områder hvor de leker, aker, går på ski, hopper strikk, spillerball, bader, bygger hytter, plukker blomster, fisker osv. Snarveger, dvs. stier og tråkk somikke er opparbeidet, men som de benytter seg av på veien til lekearealet ble også registrert.Områdene er beskrevet på egne skjema.På grunnlag av registreringene er det utarbeidet et barnetråkk-kart over hele kommunen, samten rapport med data om de kartfestede arealene. Alle registrerte arealer i kildematerialet erdigitalisert og lagt inn i kommunens digitale kartdatabase. Med dette som grunnlag kankonsekvensen av utbygging eller annen omdisponering bli vurdert i <strong>for</strong>hold til grad avkonflikt med barn og unges interesser.Barnetråkk registreringen har mye til felles med registreringen/kartleggingen avundervisningsområder <strong>for</strong> skolene, jf. kapittel 5.2.Mål:• Barnetråkk skal medvirke til at viktige lekeområder ikke blir bygd ned og at barn i allebydelene har tilgang til naturpregede lekeområder.Tiltak:• Barnetråkk skal integreres i all planlegging som berører barn og unge. Barnetråkkregistreringenskal være lett tilgjengelig <strong>for</strong> planleggere og saksbehandlere gjennom egnefagdatabaser.• Barnetråkkregistreringen skal ajourføres/revideres og kvalitetsvurderes ved hver rullering avkommune- og miljøplanen.Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Opplevelse, rekreasjon og Brukerresultat fysisk aktivltet 874.4 Sykkelbyen <strong>Sandnes</strong>Sykkelbyen <strong>Sandnes</strong> er en betegnelse som kommunen har fått på grunn av omfattendetilrettelegging <strong>for</strong> sykling i sentrumsområdene og i distriktene.Til sammen er det investert mer enn 100 millioner kr. i fysisk tilrettelegging de siste 15 årene.Resultatene er først og fremst et mer miljøvennlig trafikkmønster i sentrum, tryggere skoleveier,bedre og tryggere bomiljøer og bedre muligheter <strong>for</strong> sykling til jobb og på tur.Hovedut<strong>for</strong>dringen videre blir å få flere til å ta sykkelen i bruk, til jobb, til skole, til trening og tiltur. Dette skal gjøres gjennom å videreutvikle det gode grunnlaget som her er lagt, og fokuserespesielt på in<strong>for</strong>masjon, holdningsskapende arbeid og vedlikehold av eksisterende sykkelveinett.Statens vegvesen, <strong>Sandnes</strong> Sykkelklubb og Trygg trafikk er viktige samarbeidspartnere.Resultatmål:• Øke sykkelbruken i <strong>Sandnes</strong> (flere syklede kilometer og antall syklister) og derigjennombefeste og videreutvikle <strong>Sandnes</strong> som sykkelby• Sykkel som transportmiddel skal i planlegging og tilrettelegging likestilles med privatbil ogkollektivtransport.Strategier/tiltak:• kommunen skal være samarbeidspartner med interesseorganisasjoner, skoler og næringsliv<strong>for</strong> å fremme alle <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> sykling i <strong>Sandnes</strong>• kommunen skal bidra til at det gis sykkelopplæring i grunnskolen• kommunen skal være en aktiv part i trafikksikkerhetsarbeidet• kommunen skal <strong>for</strong>tsette arbeidet med tilrettelegging <strong>for</strong> sykling mellom bydelene og frabydelene mot sentrum.• Nye boområder skal legges til rette <strong>for</strong> trygg sykkelbruk• kommunen skal videreføre og utvikle ordningen med bysykler i sentrum• kommunen skal legge <strong>for</strong>holdene spesielt til rette <strong>for</strong> transportsyklistene, gjennomin<strong>for</strong>masjonstiltak og bedre vedlikehold av sykkelveinettet og satsing på sykkelstamvei<strong>Sandnes</strong> – Forus - Stavanger• kommunen skal arbeide <strong>for</strong> å fremme tursykling ved fysisk tilrettelegging, merking av traseerog in<strong>for</strong>masjonstiltak.• kommunen skal <strong>for</strong>tsette å være et syklistvennlig reisemål.• utarbeide en kommunedelplan/temaplan <strong>for</strong> Sykkelbyen <strong>Sandnes</strong>• iverksette stimuleringstiltak <strong>for</strong> å øke bruken av sykkel som transportmiddel til/fra og i jobb11Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
88Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Virkemidler Brukerresultat og verktøy 895. Virkemidler og verktøy5.1 Samfunnssikkerhet og klimatilpasningerLovgrunnlag:• Plan- og bygningsloven• Storulykke<strong>for</strong>skriften• Lover og <strong>for</strong>skrifter på brann- og eksplosjonsområdet• Lover og <strong>for</strong>skrifter på produktområdet• Lover og <strong>for</strong>skrifter på elektrisitetsområdet• Lover og <strong>for</strong>skrifter på sivil<strong>for</strong>svarsområdet• Forskrifter om systematisk helse-, miljø- og sikkerhetsarbeid i virksomheterFormålet med dette kapitlet er å sette samfunnssikkerhet på dagsorden ved å se temaet isammenheng med miljøvernarbeidet og det helsefremmende arbeidet i sin fulle bredde og påden måten bidra til at omfanget av skader og uønskede hendelser kan <strong>for</strong>ebygges ellerreduseres. Å <strong>for</strong>ebygge skader på mennesker som følge av ulykker eller andre u<strong>for</strong>utsettehendelser er en del av folkehelsearbeidet i kommunen. Det er utarbeidet et enkeltførstegenerasjons risiko- og sårbarhetskart <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong> som kan være til hjelp i planleggingog tjenesteyting.<strong>Kommune</strong>ns deltakelse i Framtidens byer aktualiserer behovet <strong>for</strong> å tilrettelegge by- ogtjenesteutviklingen slik at <strong>for</strong>ventede klimaendringer blir tatt hensyn til. Dette gjelder bl.a.følgende <strong>for</strong>hold:• Innen 2100 havnivåstigning på 0,75 – 1,0 m• Mildere vintre med mer nedbør• Høyere temperatur og lengre tørkeperioder i sommerhalvåret• Mer ekstremvær i <strong>for</strong>m av sterk vind og høy nedbørsintensitetEkstremvær kan medføre flom i vassdrag med fare <strong>for</strong> skade på infrastruktur, bygninger,landbruk, natur og helse. Avløpsanlegg vil kunne bli overbelastet med flom i tettbygdeområder. I planleggingen av nye utbyggingsområder vil det være viktig å benytte naturensegne mekanismer <strong>for</strong> flomdempning ved bl.a. å ta vare på eksisterende myrer ogvåtmarksområder.Aktuelle tema kan være:• Forurensning av drikkevann• Større trafikkulykker• Olje- og kjemikalie<strong>for</strong>urensning• Oversvømmelser av landområder• Jordras, leirras• Flom• Skogbrann, industribrann• Svikt i teknisk infrastruktur• Eksplosjoner• Sabotasje eller hærverk• Jorderosjon1Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
90Virkemidler og verktøyResultatmål:• omfange av skader på liv, helse eller miljø som følge av klimaendringer, ulykker og uønskedehendelser skal reduseres til et minimum.Tiltak/<strong>for</strong>valtning:• i alle arealplaner, byggesaker og ifm byutvikling skal samfunnssikkerheten vurderes og planenetilpasses resultatmålet (lavest mulig risiko <strong>for</strong> skade)• i alle arealplansaker, byggesaker og ifm byutvikling skal klimaendringer vurderes og planentilpasses slik at risiko <strong>for</strong> skade på liv, helse, natur og samfunn reduseres så langt det er mulig.• til en hver tid ha oppdaterte og effektive beredskapsordningerjf. kart 5.15.2 Vurdering av konsekvenser <strong>for</strong> miljø og helseSjekklisten <strong>for</strong> vurdering av konsekvenser <strong>for</strong> miljø og helse skal benyttes i <strong>for</strong>bindelse med• reguleringsplaner• bebyggelsesplaner og større byggesaker i sentrumsområdene• andre tiltak som kan ha betydning <strong>for</strong> miljøet, som høyspentlinjer, oppdrettsanlegg,nydyrking, landbruksveier, fylling m.v.• ved innregulering av offentlige bygg som skoler, barnehager og lignende.Verktøyet skal bidra til å synliggjøre konsekvensene <strong>for</strong> miljø og helse i saksbehandlingen.Verktøyet består av• en sjekkliste• et sett med kontrollspørsmålKontrollspørsmålene er direkte knyttet opp mot målsettingene og <strong>for</strong>valtningsreglene i derespektive kapitlene og avsnittene i planen. Miljøplanens kartverk, tabeller mv. er nødvendigehjelpemidler <strong>for</strong> å utføre konsekvensvurderingene. Konsekvensene <strong>for</strong> helse er også relatert tildybdeområder Sunn by- helse, trivsel og miljø i <strong>Kommune</strong>plan <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong> <strong>2011</strong> – <strong>2025</strong>.Mål og tiltak:• konsekvensene <strong>for</strong> miljø og helse skal inngå som en del av beslutningsgrunnlaget i alle relevantesaker (jf opplistingen oven<strong>for</strong>, og i tiltaket nevnt under)• kommunen skal bruke miljøplanens verktøy <strong>for</strong> konsekvensvurderinger i alle arealplansaker,større byggesaker og i <strong>for</strong>bindelse med andre større tiltak som kan ha betydning <strong>for</strong> miljø, helseog sikkerhet (utfyllingssaker (jf. også egen retningslinje <strong>for</strong> masseuttak og massedeponier),anleggsarbeider, veisaker og lignende.).Bruk av sjekklista1. I <strong>for</strong>bindelse med planarbeidet/saksbehandlingen skal planlegger gå gjennom sjekklista ogvurdere hvert enkelt <strong>for</strong>hold og gi en kort kommentar til dette som føres inn i skjemaetevt. m/vedlegg. Grad av konsekvenser <strong>for</strong> miljø og helse synliggjøres med + eller – iht.vedlagte diagram.2. Planlegger gir en kortfattet oppsummering hvor de viktigste positive og/eller negativekonsekvensene <strong>for</strong> miljø, helse og sikkerhet omtales i beskrivelsen til planområdet ogplan<strong>for</strong>slaget.3. I saksfremstillingen oppsummeres i eget avsnitt (”Konsekvenser <strong>for</strong> miljø og helse”) hvorkonklusjonene fra vurderingen.2Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Virkemidler Brukerresultat og verktøy 91Sjekkliste <strong>for</strong> vurdering av konsekvenser <strong>for</strong> miljø og helseVerdi, hensyn2 Naturgrunnlag, biologiskmangfold og kulturminner2.1 geologi2.2 Biologisk mangfold2.3 Sand og grus2.4 innsjøer og vassdrag2.5 Vilt- og fiske<strong>for</strong>valtning2.6 Vann<strong>for</strong>syning2.7 kulturminner2.8 jordvern3 Miljøkvalitet i jord, vann ogluft3.1 radon3.2 Forurenset grunn3.3 miljøkvalitet i vann3.4 Luft<strong>for</strong>urensning3.5 Støy3.6 elektromagnetiske felt3.7 Avfall3.8 energi4 Opplevelse, rekreasjon ogfysisk aktivitet4.1 <strong>Sandnes</strong>markå, regionalefriluftsområder4.2 Friluftsliv i nærmiljøet4.34.4 Sykkelbyen <strong>Sandnes</strong>5.1 Samfunnssikkerhet ogKlimatilpasning5.1 Samfunnssikkerhet- ulykker- Brann- transport- ras- Flom- infrastruktur- HavstigningHelse- rettferdighet oglikebehandling- tilgjengelighet <strong>for</strong> alle- Betydning <strong>for</strong> barn og eldre- Fysisk aktivitet og aktiv livsstil- Bomiljø5.3/5.4 MiljøvennligbyutviklingSamlet vurdering:Konsekvens<strong>for</strong> miljøKonsekvens<strong>for</strong> helseKommentarSaksbehandler og dato:3Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
92Virkemidler og verktøyKontrollspørsmål til sjekkliste <strong>for</strong> vurdering av miljøkonsekvenserAktuelle <strong>for</strong>hold og spørsmål som skal vurderes i <strong>for</strong>bindelse med utfylling av sjekklista2.1 og 2.2 Geologi og biologisk mangfold• Vil tiltaket ha konsekvenser <strong>for</strong> geologiske, botaniske eller zoologiske verdier?(Se kart 2.1, 2.2, samt tabeller)2.3 Forvaltning av sand og grus (jf. egne retningslinjer)• Har tiltaket betydning <strong>for</strong> <strong>for</strong>valtning av sand- eller grus<strong>for</strong>ekomst? (Se kart 2.3)2.4 Innsjøer og vassdrag• Vil tiltaket ha betydning <strong>for</strong> natur<strong>for</strong>holdene i områdene langs vassdraget eller innsjøen?• Vil tiltaket komme i konflikt med målene <strong>for</strong> vernede vassdrag? (Se kart 2.1, 2.4 og 3.3)2.5 Vilt<strong>for</strong>valtning og fiske<strong>for</strong>valtning• Vil vann eller vassdrag med særlig verdi <strong>for</strong> laks, sjøørret eller innlandsfisk bli direkte ellerindirekte berørt?• Vil tiltaket påvirke gyte<strong>for</strong>holdene <strong>for</strong> fisk?• Vil tiltaket påvirke sports- eller næringsfiske?• Vil områder med særlig verdi <strong>for</strong> viltet (pattedyr, fugler, amfibier og krypdyr) bli direkteeller indirekte berørt? (Jf. <strong>for</strong>slag til våtmarksplan <strong>for</strong> Rogaland, viltområdekart <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong>,verneplanene <strong>for</strong> barskog og edellauvskog)• Vil tiltaket påvirke produksjons<strong>for</strong>holdene <strong>for</strong> vilt?• Vil tiltaket påvirke mulighetene <strong>for</strong> uttak av jaktbart vilt?2.6 Vann<strong>for</strong>syning• Vil tiltaket medføre fare <strong>for</strong> <strong>for</strong>urensning eller annen <strong>for</strong>ringelse av private brønner,kommunale eller privat vann<strong>for</strong>syningsanlegg eller viktige grunnvanns<strong>for</strong>ekomster?(Se også pkt. 2.3)2.7 Kulturminner• Vil kultur- og <strong>for</strong>nminner, kulturmiljøer eller kulturlandskap stå i fare <strong>for</strong> å gå tapt/eller fåredusert verdi som følge av tiltaket? (Se kart 2. 7)• Vil særlig verneverdige kulturminner, kulturmiljøer eller kulturlandskap bli berørt avtiltaket?• Vil tiltaket medføre at landskaps<strong>for</strong>mer eller landskapselementer i tettstedet eller omlandetskades eller går tapt?• Bryter tiltaket vedtatt utbyggingsmønster?• Vil tiltaket påvirke arealer som blir eller kan bli brukt til matproduksjon? (Sekommuneplankart og bonitetskart <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong>)2.8 Jordvern• Er tiltaket i samsvar med vedtatte mål og retningslinjer <strong>for</strong> jordvern i <strong>Sandnes</strong> (jf kap 2.8)3.1 Radon• Vil tiltaket medføre fare <strong>for</strong> radon<strong>for</strong>urensning i boliger eller andre bygg? (Se kart 3.1)• Vil områder med radongass blir påvirket av tiltaket (geologisk)?• Medfører tiltaket begrensninger <strong>for</strong> nåværende eller framtidig utnytting av vannressurser?4Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Virkemidler Brukerresultat og verktøy 933.2 Forurenset grunn• Vil tiltaket kunne bli påvirket av <strong>for</strong>urenset grunn fra tidligere avfallsdeponier eller annenpåvirkning fra trafikk eller industriell virksomhet? (Se kart 3.1 og 3.3)3.3 Miljøkvalitet i vann (jf. mål <strong>for</strong> miljøkvalitet i vann)(Gjelder sjø, innsjø, elv, bekk eller grunnvann) (Se kart 3.3)• Vil tiltaket medføre økt <strong>for</strong>urensning av vann<strong>for</strong>ekomster? (Økt utslipp av organiskmateriale, næringssalter som fosfat og nitrat, eller andre stoffer som medfører <strong>for</strong>suring)• Medfører tiltaket utslipp av kjølevann, oljeholdig vann el.l. som kan påvirke naturen?• Vil tiltaket bli påvirket av <strong>for</strong>urenset grunn (gjelder særlig barnehager, skoler og lekeplasser)• både drikkevann, grunnvann, vann til jordbruk o.a.• Medfører tiltaket <strong>for</strong>bruk eller påvirkning av marine ressurser i et omfang som får negativekonsekvenser <strong>for</strong> miljøet?3.4 Luft<strong>for</strong>urensning• Vil tiltaket medføre luft<strong>for</strong>urensning som kan medføre helseskade eller skade på dyreog/ellerplanteliv? (Grenseverdier <strong>for</strong> SO 2 , NO 2 , CO, fotokjemiske oksydanter og fluorider ergitt i Transportplan <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong>, deltema 4)• Vil tiltaket medføre økt utslipp av klimagasser som CO 2 , methan (CH 4 ), lystgass (N 2 O),klorfluorkarboner (KFK) eller haloner?• Er tiltaket i overensstemmelse med kommunens målsettinger om redusert utslipp(Energistrategi)?3.5 Støy (jf. egen retningslinje <strong>for</strong> støy)• Vil tiltaket føre til periodevis eller konstant økning i luft<strong>for</strong>urensning eller støy?.• Vil tiltaket medføre at boliger blir utsatt <strong>for</strong> utvendig støybelastning over 55dBA?3.6 Elektromagnetiske felt og stråling fra trådløse nettverk(jf.<strong>for</strong>valtningsstrategien)• Vil tiltaket medføre risiko <strong>for</strong> helsefare fra elektriske eller magnetiske felt?3.7 Avfall• Vil tiltaket føre til utslipp av helsefarlige stoffer til jord og vann?• Vil tiltaket medføre store mengder produksjons- eller spesialavfall som det er vanskelig åbehandle på en <strong>for</strong>svarlig måte?• Vil tiltaket medføre store mengder avfall som gir deponeringsproblemer eller stiller spesiellekrav til behandling m.v?• Vil tiltaket berøre eksisterende avfallsdeponi med fare <strong>for</strong> frigjøring av spesialavfall?(Varatun, Varatun - metallslamdeponi, Eltervåg, Hogstad, Skjæveland, Vågen, Foss-Eik.Mek verksted, Heigre, Lutsi)3.8 Energi og klima (jf. energistrategien)• Er vedtatt energistrategi og vedtatt Handlingsplan <strong>for</strong> energi og klima lagt til grunn?• Er tiltaket i samsvar med Framtidens byer?4.1 <strong>Sandnes</strong>markå og andre regionale friluftsområder• Vil tiltaket påvirke ulike befolkningsgruppers muligheter til å drive ulike <strong>for</strong>mer <strong>for</strong>friluftsliv eller friluftsaktiviteter eller svekke tilgjengelighet til naturområder, badeplasserm.v?5Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
94Virkemidler og verktøy• Vil tiltaket påvirke befolkningens muligheter til naturopplevelser og ulike <strong>for</strong>mer <strong>for</strong>friluftsliv, herunder jakt og fiske?4.2 Friluftsliv i nærmiljøet• Vil bolignære grøntområder bli berørt av tiltaket?• Vil tiltaket sikre at anlegg og arealer som brukes av barn er sikret mot <strong>for</strong>urensning, støy,trafikkfare og annen helsefare? (Se registrerte barnetråkk)• Vil tiltaket sikre at det i nærmiljøet finnes arealer hvor barn og unge kan utfolde seg og skapesitt eget lekemiljø? Er arealene store nok <strong>for</strong> lek og annet opphold? Er det muligheter <strong>for</strong>ulike typer lek på ulike årstider? Gis det muligheter <strong>for</strong> samhandling mellom barn, unge ogvoksne?• Vil tiltaket sikre at det skaffes fullverdig erstatning <strong>for</strong> arealer <strong>for</strong> lek som omdisponeres?(Gjelder areal som er avsatt til lek, fellesareal, friområde eller uregulert areal som barnbruker som lekeareal, eller som egner seg til lekeareal)• Blir vedtatte areal- og avstandsnormer ivaretatt?4.3 Barnetråkk – jf. pkt 4.24.4 Sykkelbyen <strong>Sandnes</strong>• Vil tiltaket fremme mulighetene <strong>for</strong> økt sykkelbruk generelt?• Vil tiltaket bidra til økt transportsykling?• Vil tiltaket bidra til gode muligheter <strong>for</strong> bruk av sykkel som transportmiddel i nærmiljøet?• Ivaretar tiltaket hensynet til trygge skoleveier?5.1 Samfunnssikkerhet og klimatilpasninger• Vil tiltaket øke faren <strong>for</strong> uhell, skader og lignende som kan få store konsekvenser <strong>for</strong> natureneller befolkningen (trafikk, utslipp, flom, skred, brann mv.)?• Er tiltaket utsatt <strong>for</strong> klimaendringer?• Er området utsatt <strong>for</strong> snø- eller steinskred• Er det fare <strong>for</strong> utglidning (er området geoteknisk ustabilt)?• Finnes det naturlige terreng<strong>for</strong>masjoner som utgjør spesiell fare (stup etc.)?• Er området utsatt <strong>for</strong> springflo/flom?• Er området utsatt <strong>for</strong> flom i elv/bekk, herunder lukket bekk?• Vil drenering av området føre til oversvømmelse i neden<strong>for</strong>liggende områder?• Er det regulerte vannmagasiner i nærheten med spesiell fare <strong>for</strong> usikker is?• Vil utilsiktede/ukontrollerte hendelser som kan inntreffe i nærliggende virksomheter(industri<strong>for</strong>etak etc.) utgjøre en risiko <strong>for</strong> området (utslipp av giftige gasser/væsker, ellerutslipp av eksplosjonsfarlige/brennbare gasser/væsker)?• Vil utilsiktede/ukontrollerte hendelser som kan inntreffe i virksomheter (industri<strong>for</strong>etak etc)utgjøre en risiko <strong>for</strong> nærliggende områder (utslipp av giftige gasser/væsker, eller utslipp aveksplosjonsfarlige/brennbare gasser/væsker)?• Vil tiltaket øke faren <strong>for</strong> uhell, skader og lignende som kan få store konsekvenser <strong>for</strong> natureneller befolkningen (trafikk, utslipp, flom, skred, brann mv)?• Vil utilsiktede/ukontrollerte hendelser som kan inntreffe på nærliggende transportårer utgjøreen risiko <strong>for</strong> området?• Er det spesielle farer <strong>for</strong>bundet med bruk av transportnett <strong>for</strong> gående, syklende og kjørendeinnen<strong>for</strong> området (til skole/barnehage, til nærmiljøanlegg, til <strong>for</strong>retning, til busstopp)?• Brannberedskap, omfatter området spesielt farlige anlegg, har området utilstrekkeligbrannvann<strong>for</strong>syning, har området bare én mulig ankomstrute <strong>for</strong> brannbil?• Omfatter området spesielt farlige anlegg mht, eksplosjoner, luft<strong>for</strong>urensing, kjemikalier?6Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Virkemidler Brukerresultat og verktøy 95• Er området påvirket/<strong>for</strong>urenset fra tidligere virksomheter, militære anlegg; fjellanlegg,piggtrådsperringer etc., eller industrivirksomhet, herunder avfallsdeponering?5.2 Barn og miljøvern• Vil svært viktige eller viktige undervisningsområder gå tapt eller bli vesentlig <strong>for</strong>ringet somfølge av tiltaket? (Se kart 5.2 og egen rapport Grønne undervisningsområder i <strong>Sandnes</strong>)• Blir barn og unges ønsker ivaretatt? (jf kap.1)5.5 Miljøvennlig byutvikling• Hvordan vil tiltaket influere på kommunens utvikling mht miljøvennlighet, arealbruk,transport, (energi og utslipp av klimagasser, støy og lokal <strong>for</strong>urensning), miljøvennligproduksjon og praksis? Temaene i parentes <strong>for</strong>utsettes vurdert under sine respektive kapitler.Gi her en samlet vurdering ift miljøvennlig byutvikling.Andre spesifikke helsekonsekvenser (jf. <strong>Kommune</strong>planen 2.1 Sunn by – helse,trivsel og miljø)• Fremmer tiltaket mer rettferdighet og likebehandling, og mindre ulikheter i helse?• Ivaretar tiltaket hensynet til universell ut<strong>for</strong>ming/tilgjengelighet <strong>for</strong> alle?• Får tiltaket betydning <strong>for</strong> barns og unges oppvekstvilkår? (Jf. Egen oversikt over strategier)• Får tiltaket betydning <strong>for</strong> eldres levekår? (Jf. egen oversikt over strategier)• Får tiltaket betydning <strong>for</strong> innvandreres kår?• Får tiltaket betydning <strong>for</strong> bymiljø og bydesign?• Ivaretar tiltaket hensynet til beboernes muligheter <strong>for</strong> fysisk aktivitet og en aktiv livsstil? (Jf.egen strategiliste )• Får tiltaket konsekvenser <strong>for</strong> kommunens arbeid med folkehelse, jf. partnerskapsavtale medfylkeskommunen.• Vil tiltaket bidra til høy trafikksikkerhet og trygge skoleveier?• Vil berørte beboere få et tilfredsstillende fritids- og kulturtilbud?• Vil berørte beboere få tilfredsstillende tilgang til helsetjenester og andre viktige offentligetjenestetilbud (Jf. tjenestesjekklista)Andre <strong>for</strong>hold• Vil tiltaket av andre grunner enn de som er nevnt ellers i sjekklisten kunne få negativekonsekvenser <strong>for</strong> folks helse og trivsel eller trygghet, eller <strong>for</strong> miljøet?• Legger de tiltak som planlegges i området spesielle begrensninger mht hvilketiltak/virksomheter som kan tillates i omgivelsene?7Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
96Virkemidler og verktøyVurdering av konsekvensenes grad og omfang(konsekvensvifte etter Statens vegvesen, håndbok 140)VerdiOmfangLitenMiddelsStorStortpositivtMeget stor positivkonsekvens (++++)Stor positivkonsekvens (+++)MiddelspositivtMiddels positivkonsekvens (++)LitepositivtLiten positivkonsekvens (+)Intet omfangUbetydelig (0)LitenegativtLiten negativkonsekvens (-)MiddelsnegativtMiddels negativkonsekvens (- -)Stor negativkonsekvens (- - -)StortnegativtMeget stor negativkonsekvens (- - - -)8Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Virkemidler Brukerresultat og verktøy 975.3 miljøvennlig drift av <strong>Sandnes</strong> kommuneDet henvises her også til kap. 3.8 Energi.Mål:• <strong>Sandnes</strong> kommune skal i egen drift og tjenesteutvikling ikke påføre miljøet større skade ennabsolutt nødvendig.• Alle kommunale virksomheter skal ha mål og rutiner <strong>for</strong> miljøvennlig drift. Alle kommunalevirksomheter skal være miljøsertifisert innen 2016.Tiltak:• Alle avdelinger/resultatenheter og kommunale virksomheter skal utarbeide årligehandlingsplaner <strong>for</strong> miljøvennlig drift (jf. veileder <strong>for</strong> miljøvennlig drift og miljøregnskap ihtmiljøfyrtårnsertifisering). Handlingsplanene skal følges opp med årlige miljøregnskap.• kommunen skal legge tilrette <strong>for</strong> miljøvennlig transport i egen virksomhet (jf. 3.8 energi- ogklimautslipp og 4.4 Sykkelbyen)Retningslinje <strong>for</strong> miljøvennlige innkjøp i kommunen:• kommunen skal etterspørre varer og tjenester som gir så lav miljøbelastning som mulig(råvarer, kjemikalier, rengjøringsmidler, papir, vaskerier, transportmidler m.m.) det skalbenyttes en enkel sjekkliste <strong>for</strong> miljøvennlige innkjøp (eks. griP’s veileder, SFt’ssubstitusjonsliste, eller egen veileder)• kommunen skal be sine mest sentrale leverandører om å dokumentere miljøvennlig drift innenalle, eller utvalgte miljøtema (arbeidsmiljø, energi, avfall, utslipp o.a.).• Så langt råd er skal kommunen velge produkter med anerkjent miljømerking, slik som Svanen,debio, eu-blomsten, Bra miljøvalg og miljødeklarerte byggevarer i henhold til iSo tr 1425,og /eller velge produkter som tilfredsstiller tilsvarende miljøkrav.• kommunen skal oppfylle sine <strong>for</strong>pliktelser som ”Fair trade kommune” og ”Øko kommune”.• Hvis miljøvennlige innkjøp hindres på grunn av kjedetilknytning, skal virksomheten <strong>for</strong>søke åendre kjedens policy.• Settes en del/deler av kommunens drift ut til andre skal disse underleverandørene påvirkes tilå miljøsertifisere seg.• Ved nybygg og rehabilitering eller ved inngåelse av leieavtale skal miljø vektlegges –arealbruk, materialbruk, ventilasjon og oppvarming.• Lavt støynivå skal være kriterium ved kjøp av maskiner og utstyr• kommunen skal ikke benytte tropisk tømmer i nybygg eller ved vedlikehold og renovering aveksisterende bygg (jf. bystyrevedtak ).• kommunen kan i enkelttilfeller akseptere en merpris på inntil 5 % <strong>for</strong> å ivareta hensynet tilmiljøvennlige innkjøp (jf. bystyresak 10/05).5.4 indikatorer <strong>for</strong> miljøvennlig byutviklingMiljøverndepartementet arbeider løpende med å dokumentere utviklingen av miljøtilstanden inorske byer. ”Indikatorer <strong>for</strong> miljøvennlig byutvikling” er et ledd i dette arbeidet. Dataene erhovedsakelig basert på statistikk fra SSB, TØI og NILU.Byene står over<strong>for</strong> bla følgende ut<strong>for</strong>dringer:• Byene vokser og brer seg utover, noe som medfører stort areal<strong>for</strong>bruk.• Store avstander gir økende biltrafikk.• Andelen som reiser kollektivt, sykler og går, reduseres.• Voksende boligstandard og biltrafikk fører til økt energibruk og økte utslipp av globaleklimagasser.9Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
98Virkemidler og verktøy• Støy og luft<strong>for</strong>urensning utsetter befolkningen <strong>for</strong> betydelig risiko <strong>for</strong> sykdom oghelseplager.• Grøntområder reduseres og stykkes opp.• Kulturminner og kulturmiljøer er under pressMiljøvennlige byer <strong>for</strong>utsetter en miljøvennlig bystruktur.Norske byer skal være miljøvennlige og gode å bo i. Vi skal slippe å puste inn <strong>for</strong>urenset luft ogbli plaget av støy. Det bør være mulig å ferdes trygt og miljøvennlig i trafikken. Transporten måvære effektiv og det må legges til rette <strong>for</strong> å reise kollektivt, sykle eller gå. Det bør være tryggtilgang til gode grøntområder. Byene bør gis en vakker ut<strong>for</strong>ming med god arkitektur, derkulturminner og etablerte miljøer tas vare på. For å oppnå dette er det nødvendig at byene gis enmiljøvennlig struktur:• Kollektivtransporten utgjør ryggraden i bystrukturen både lokalt og regionalt.• Et sterkt sentrum med konsentrasjon av arbeidsplasser, boliger, handel ogkulturfunksjoner.• Konsentrert utbygging av næring og boliger i knutepunkter <strong>for</strong> kollektivtransporten• Lokalsamfunn med tett og variert boligbebyggelse, grønne lunger, skoler, barnehager oghandel• Sammenhengende grøntstruktur som kan bestå av sjø, natur, friområder, parker ogjordbrukslandskap.• Hovedvegnett <strong>for</strong> sykkel som gjør sykkelen til et attraktivt transportmiddel• Hovedvegsystem som går utenom, men betjener lokalsamfunnene, sentrum ogknutepunkteneIndikatorer er definert <strong>for</strong> miljøvennlig byutvikling:Arealbruk:• Tettstedsareal pr. innbygger• Andel av ny utbygging som er <strong>for</strong>tetting innen<strong>for</strong> tettstedsgrensende siste fire årene• Andel av befolkningen (boliger, skoler og barnehager) som har trygg tilgang på leke- ogrekreasjonsarealer (minst 5 dekar) i en avstand på 200 meter.• Andel av befolkningen som har tilgang til naturterreng (større enn 200 dekar) i enavstand på 500 meter.• Leke- og rekreasjonsarealer innen<strong>for</strong> tettstedet/kommunen. Dekar pr. 1000 innb.Transport:• Andel av antall reiser pr. år der det benyttes miljøvennlige transport<strong>for</strong>mer(kollektivtransport, sykkel og gange)• Kommunale gang- og sykkelveier i km pr. 1000 innb.• Antall biler pr. 1000 innbyggere over 18 år i kommunen.10Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Virkemidler Brukerresultat og verktøy 99Energi og utslipp av klimagasser (jf. kap. 3.8 Energi og klimautslipp)• Samlet energibruk i kommunen <strong>for</strong>delt på strøm, biobrensel, fjernvarme/avfall og fossiltbrensel pr. innb. pr. år.• Energibruk til private husholdninger <strong>for</strong>delt på strøm, biobrensel, fjernvarme/avfall ogfossilt brensel pr. innb. pr. år.• Tonn utslipp CO 2 - ekvivalenter fra stasjonære kilder pr. innb. (inkl. industri).• Tonn utslipp CO 2 -ekvivalenter fra private husholdninger pr. 1000 innb.Støy og lokal <strong>for</strong>urensning:• Befolkning utsatt <strong>for</strong> plagsom støy, uttrykt gjennom støyplageindeksen SPI• Antall døgn og timer som overstiger grenseverdien satt i nasjonal <strong>for</strong>skrift om lokalluftkvalitet <strong>for</strong> PM10 og NO2 (på den ”verste” målestasjonen)Miljøvennlig produksjon og praksis:• Sentrums andel av kommunens varehandel• Andel av befolkningen som har mindre enn 500 meter til dagligvarebutikk• Andel av barn i kommunen som har mindre enn 500 meter til barnehage og skole.• Andel av husholdningsavfallet som sorteres ut <strong>for</strong> gjenvinning, inkl. energigjenvinning• Antall ISO 1401- og Fyrtårn bedrifterMål• <strong>Sandnes</strong> kommune skal utvikles etter kriteriene <strong>for</strong> ”miljøvennlig byutvikling”.Tiltak:• Føre årlig statistikk <strong>for</strong> indikatorene <strong>for</strong> miljøvennlig byutvikling og rapportere dette gjennomkommunens rapporteringsrutiner.5.5 in<strong>for</strong>masjonTiltak:• kommunen skal kontinuerlig holde innbyggerne in<strong>for</strong>mert om miljøtilstanden i <strong>Sandnes</strong>.in<strong>for</strong>masjonen skal være både av generell og spesiell karakter og rettes mot alle innbyggerne i<strong>Sandnes</strong> eller mot spesielle grupper.• in<strong>for</strong>masjonsarbeidet skal tilrettelegges slik at det stimulerer til medvirkning og samarbeid.5.6 oppfølging og evalueringTiltak:• Administrasjonen skal utarbeide årlige programmer og rapporter som et ledd i arbeidet med åfølge opp og gjennomføre tiltak i miljøplanen. Programmene og rapportene skal <strong>for</strong>elegges<strong>for</strong>mannskapet til godkjenning.• Avdelingene/resultatenhetene skal utarbeide handlingsplaner <strong>for</strong> arbeidet med å gjørevirksomhetene mer miljøvennlige. resultatene av dette arbeidet skal synliggjøres i enhetenesårlige resultatvurderinger.11Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
100Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
StikkordsregisterBrukerresultat 101Stikkordsregister (må sidejusteres)Aksjon Jærvassdrag............................................ 21, 56Alternativt drivstoff – fyllestasjoner............................. 72Avfallsplasser....................................................... 44 - 45Avfall mål og tiltak............................................... 66 - 68Avrenning fra veier..................................................... 59Badevannskvalitet................................................ 48 - 50Barn og miljøvern – resultatmål og tiltak.................... 86Barnetråkk mål og tiltak............................................. 82Biologisk mangfold..................................................... 12Brenning av avfall...................................................... 68Bygge – anleggsavfall......................................... 78 - 79Båtutfartsområder.......................................... 59, 69 - 73CO 2utslipp........................................................... 47, 58Drikkevann............................................................ 25, 27Energi, resultatmål, strategi og organisering...... 69 - 73Energikvalitet............................................................. 71Elektromagnetiske felt– strategi, mål og retningslinjer........................... 64 - 65Farlig avfall................................................................. 67Figgjovassdraget................................ 20, 22, 48, 49, 78Fiske<strong>for</strong>valtning..................................................... 24, 25Forord.......................................................................... 3Fornybar energi.......................................................... 72Forurenset grunn........................................... 32, 33, 34Forurensing fra trafikk......................................... 44 - 46Friluftsliv i nærmiljøet.......................................... 80 - 81Fritidsfiske............................................................. 24, 25Geologi – resultatmål og tiltak ............................ 9 - 12Grunnvanns<strong>for</strong>ekomster..................................... 26 - 27Grønne bydeler........................................................... 73Hjemmekompostering................................................ 67Husholdningsavfall............................................... 66 - 67Hytterenovasjon......................................................... 67Høyspentlinjer – elektromagnetiske felt.............. 64 - 65Ims Lutsi vassdraget........................... 20, 21, 48, 51, 77Innholdsregister .......................................................... 3Innledning.................................................................... 5Innsjøer og vassdrag –<strong>for</strong>valtningsmål og tiltak.. 20 - 23Karbonmonoksid - CO............................................... 47Klimagasser........................................................ 69 - 73Klimagassregnskap..................................................... 72Klimakvoter................................................................ 72Kollektivtransport.................................................. 60, 69Kulturlandsskap – mål ut<strong>for</strong>dring og virkemidler......... 29Kulturminnevern – visjon, mål og virkemidler....... 28, 30Markagrense............................................................... 76Massedeponering av rene gravemasser.............. 18 - 19Masseuttak– retningslinjer <strong>for</strong> etablering av nye.................... 15 - 19Miljøfyrtårn.................................................................. 94Miljøkvalitet i vann, sjø og vassdrag.................... 46 - 50Miljømerking................................................................ 94Miljøvennlig bystruktur................................................ 95Miljøvennlig byutvikling– ut<strong>for</strong>dringer, indikatorer..................................... 94 - 95Miljøvennlig drift av <strong>Sandnes</strong> kommunemål og tiltak.......................................................... 93 - 94Miljøvennlige innkjøp.................................................. 94Miljøstasjoner.............................................................. 67Nitrogenoksid - NO x............................................. 59, 72Oljefyring i kommunale bygg....................................... 72Oljetanker............................................................... 51-52Oljevernberedskap...................................................... 58Oppdrettsanlegg.................................................. 56 - 57Radon – resultatmål og tiltak................................ 18, 43Rehabilitering av kommunale bygg............................. 72Renovasjonsordninger......................................... 66 - 68Rettferdig handel........................................................ 94Rødlistearter...........................................12 - 13, 35 - 37Samfunnssikkerhet resultatmål og tiltak..................... 85Sand og grus – <strong>for</strong>valtningsmål og tiltak.............. 15 - 20<strong>Sandnes</strong>markå – mål retningslinjer og tiltak............... 76Signalbygg – energieffektivt og klimavennlig.............. 72Sjekkliste <strong>for</strong> miljø, helse, trivsel og sikkerhet........ 86-93Skjeldbredtjern...................................................... 24, 25Storånåvassdraget....................................20-21, 48 - 49Svevestøv................................................................... 59Støy resultatmål og tiltak...................................... 60 - 63Støysoner............................................................. 60 - 63Sykkelbyen <strong>Sandnes</strong> resultatmål og tiltak.................. 83Trafikkstøy............................................................ 48 - 50Tropisk tømmer.................................................... 93 - 94Ulovlige fyllinger.................................................... 44, 68Undervisningshefter <strong>for</strong> naturområder/naturtyper....... 86Undervisningsområder i <strong>Sandnes</strong> kommune............. 86Utslipp fra industri, boliger, hytter, landbruk......... 52 - 56Vannbåren varme....................................................... 72Vann<strong>for</strong>syning...................................................... 25 - 27Varatun gamle bossplass..................................... 44 - 45Vernet vassdrag......................................................... 20Vilt<strong>for</strong>valtning........................................................ 23 - 24Vindenergi................................................................... 70Visjon kommuneplanen................................................. 5Våtmarksområder................................................ 12 - 13Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
102FORSANDLauvikSELVIKBynutenGJESDAL±0<strong>Sandnes</strong> kommuneMiljøplan <strong>2011</strong>-<strong>2025</strong>Natur<strong>for</strong>hold og verneområderKart 2.1Vassdrags<strong>for</strong>valtning (se tabell 2.4.1 )Klasse 1Klasse 2Klasse 3Annen vassdrags<strong>for</strong>valtningNaturvern (se tabell 2.1 )Naturreservat: barskog$TNaturreservat: våtmark, fuglefredningFredet dyre- og/eller plantelivsområdeVerneverdige områderBotanikkGeologiInngrepsfritt områdeVann<strong>for</strong>syningGrunnvannsreserveOverflate-/grunnvannBåndlegging av områderOmråder <strong>for</strong> biologisk mangfold ogkvartærgeologi som skal båndlegges.(jfr. kommuneplankartet)1 2 3 4 5KmSTRANDÅDNØYHØLETingholmenHøgsfjordenSLETTENELTERVÅGBREIVIKBERSAGELVÅRLIMAUDLANDHølenIMSHorvevatnImsvatnStoravatnKJOSAVIKVeralandHOMMELANDTengesdalsvatnKrogedalstunetSELDALSeldalsvatnSvihusvatnSVIHUSUSKENLAUVÅSHETLANDRiskafjordenLIHOMMERSÅKLifjelletFrøylandsvatnDALEDalsnutenHOGSTADHogstadvikaGRAMSTADLutsivatnLUTSIHAGAFORENESDybingenVATNEALSVIKKyllesvatnVedafjellSkjelbredtjørnSygnåSVILANDMELSHEIArboretetTJESSHEIMBRÅSTEINÅslandsnutenFlassvatnFIGGJOSTAVANGERStokkaGandsfjordenSTANGELANDSANDNESMALMHEIM HØYLANDStokkelandsvatnSKJÆVELANDFiggjoelvaTIMEÅRSVOLLLeanutenHEGREKLEPPMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Brukerresultat 103FORSANDLauvikSELVIKBynutenGJESDAL±<strong>Sandnes</strong> kommuneMiljøplan <strong>2011</strong>-<strong>2025</strong>Biologisk mangfoldPrioriterte områderKart 2.2Biologisk mangfoldSkal båndleggesSvært viktigViktigSumkart <strong>for</strong>:Kart 2.2.1 j.f også Mp. 2002-2017 kart 2.3Kart 2.2.2Kart 2.2.30 1 2 3 4 5KmSTRANDÅDNØYHØLETingholmenHøgsfjordenSLETTENELTERVÅGBREIVIKBERSAGELVÅRLIMAUDLANDHølenIMSHorvevatnImsvatnStoravatnKJOSAVIKVeralandHOMMELANDTengesdalsvatnKrogedalstunetSELDALSeldalsvatnSvihusvatnSVIHUSUSKENLAUVÅSHETLANDRiskafjordenLIHOMMERSÅKLifjelletFrøylandsvatnDALEDalsnutenHOGSTADHogstadvikaGRAMSTADLutsivatnLUTSIHAGAFORENESDybingenVATNEALSVIKKyllesvatnVedafjellSkjelbredtjørnSygnåSVILANDMELSHEIArboretetTJESSHEIMBRÅSTEINÅslandsnutenFlassvatnFIGGJOSTAVANGERStokkaGandsfjordenSTANGELANDSANDNESMALMHEIM HØYLANDStokkelandsvatnSKJÆVELANDFiggjoelvaTIMEÅRSVOLLLeanutenHEGREKLEPPMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
104FORSANDLauvikSELVIKBynutenGJESDALSTRANDÅDNØYHØLETingholmenHøgsfjordenSLETTENELTERVÅGBREIVIKVÅRLIBERSAGELMAUDLANDHølenIMSHorvevatnStoravatnImsvatnVeralandHOMMELANDKJOSAVIKTengesdalsvatnKrogedalstunetSELDALSVIHUSSeldalsvatnSvihusvatnUSKENLAUVÅSHETLANDRiskafjordenLIHOMMERSÅKLifjelletFrøylandsvatnDALEDalsnutenHOGSTADHogstadvika8465GRAMSTADLutsivatnVATNELUTSIHAGAKyllesvatnDybingenFORENESALSVIK85 b85861082 88 11358VedafjellSkjelbredtjørnSygnåSVILAND98678329818791MELSHEIBRÅSTEINArboretetTJESSHEIMÅslandsnutenFlassvatnFIGGJOSTAVANGERStokkaGandsfjordenSTANGELANDSANDNESMALMHEIM HØYLANDStokkelandsvatnSKJÆVELANDFiggjoelvaTIMEÅRSVOLLLeanuten927757569394955425 2253802352665978556479196220501896672247576482149691 435288930 26742768739060589761319343233164240 17704115435146 45444799 7263 3913383671123714<strong>Sandnes</strong> kommuneMiljøplan <strong>2011</strong>-<strong>2025</strong>Biologisk mangfoldViltområderKart 2.2.1Biologisk mangfoldHjortElgHønsefuglVåtmarksfuglSpurvefuglSe tabell Viltområder 16-280 1 2 3 4 5KmHEGREKLEPPMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Brukerresultat 105FORSANDLauvikSELVIKBynutenGJESDALTingholmenSTRANDHøgsfjordenSLETTENBREIVIKELTERVÅGBERSAGELVÅRLIMAUDLANDHølenHorvevatnStoravatnImsvatnIMSÅDNØYHØLEKJOSAVIKVeralandTengesdalsvatnHOMMELANDKrogedalstunetSELDALSeldalsvatnSvihusvatnSVIHUSUSKENLAUVÅSHETLANDRiskafjordenLifjelletLIHOMMERSÅKSTAVANGERFrøylandsvatnDALEN 53N 14N 13DalsnutenHOGSTADLutsivatnGandsfjordenÅRSVOLLLeanutenStokkaSTANGELANDSANDNESMALMHEIM HØYLANDSKJÆVELANDStokkelandsvatnMELSHEIGRAMSTADVATNEVedafjellSVILANDArboretetLUTSIHAGAKyllesvatnSygnåHogstadvikaN 34ALSVIKFORENESDybingenSkjelbredtjørnN 29N 19N 33N 41N 07AN 04N 09N 01N 02N 20N 25N 47TJESSHEIMBRÅSTEINN 62N 03FiggjoelvaN 15HøleånaHøleånaF5N 51N 60FiggjoelvaTIMEÅslandsnutenFlassvatnFIGGJON 40N 26N76 N75N 61N77N 18N 05F8Hommersåk bekkenF19N 52F10DalebekkenN 08F3N 21N 27N 31N 39N 28N 37N 38N 44N 30FiggjoelvaN 45N 17N 32N 35N 36F9N 07CN 07DN 07BN 57N 12N78N79 F4N 11N 10N 16N 54Bråsteinvannet, bekkF2F7F1BergsagelN74N 51N 23N 56N 49ImsaF14N71N72N73N 06N 43N 58N 24N 42N 59MjådalsbekkenF18N70Seliåna±<strong>Sandnes</strong> kommuneMiljøplan <strong>2011</strong>-<strong>2025</strong>Kapittel 2Biologisk mangfoldNaturtyper ogFerskvannslokaliteterKart 2.2.2Se tabell Biologisk Mangfold 1-8Viktige naturtypeområderferskvann/våtmarkhavstrand/kystkulturlandskapmyrrasmark, berg og kantkrattskogSe tabell Naturtypeområder 2-7Viktige ferskvannslokaliteterFerskvannslokaliteterSe tabell Naturtypeområder 6Viktige restareal i jordbruketRestareal(jf. Aksjon Jærvassdrag)Se tabell Naturtypeområder 5Marine naturtyperLokalt viktigViktigKystlyngheiKystlynghei0 1 2 3 4 5KmHEGREKLEPPMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
106FORSANDLauvikSELVIKBynutenGJESDALTingholmenSTRANDHøgsfjordenSLETTENELTERVÅGBREIVIKBERSAGELVÅRLIMAUDLANDIMSHølenÅDNØYHorvevatnStoravatnKJOSAVIKImsvatnVeralandHOMMELANDHØLETengesdalsvatnKrogedalstunetSELDALSeldalsvatnSvihusvatnSVIHUSR 37USKENLAUVÅSHETLANDRiskafjordenLIR 08R 04R 63HOMMERSÅKR 27R 12R 19LifjelletSTAVANGERDALEDalsnutenHOGSTADFrøylandsvatnFløyelsbjørnebær(Rubus vestitus)Ansvarsart <strong>for</strong> <strong>Sandnes</strong>R 62R 61R 38R 41StokkaLutsivatnGandsfjordenÅRSVOLLSTANGELANDSANDNESGRAMSTADVATNELUTSIHAGAKyllesvatnHogstadvikaALSVIKFORENESDybingenR 82R 30 R 25R 36R 30R 24R 51R 02R 81R 54R 33R 28PR 60R 58R 64R 50R 26R 05R 32R 10R 11R 40R 09R 42R 47R 68R 39HEGREVedafjellMALMHEIM HØYLANDLeanutenSVILANDSkjelbredtjørnSygnåR 67MELSHEIStokkelandsvatnR 25KLEPPSKJÆVELANDArboretetR 20R 16R 15R 07R 49R 18R 23R 17R 06R 29R 80R 57R 66TJESSHEIMBRÅSTEINFiggjoelvaTIMEÅslandsnutenFIGGJOFlassvatnR 77R 75R 76R 65R 45R 43R 46R 35R 34R 14N 53N 54R 13R 69R 70R 78R 71R 73R 72R 74±<strong>Sandnes</strong> kommuneMiljøplan <strong>2011</strong>-<strong>2025</strong>Biologisk mangfoldRødlistearterKart 2.2.3Lokaliteter med rødlistearterSe tabell rødlistearter 9-150 1 2 3 4 5KmMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Brukerresultat 107FORSANDLauvikSELVIKBynutenGJESDAL±0<strong>Sandnes</strong> kommuneMiljøplan <strong>2011</strong>-<strong>2025</strong>Områder <strong>for</strong> uttak avbyggeråstofferog <strong>for</strong> mulig vindkraftanlegg.Kart 2.3Grus PukkPlankategori 1Plankategori 2Plankategori 3Vindkraft1 2 3 4 5KmSTRANDÅDNØYHØLETingholmenHøgsfjordenSLETTENELTERVÅGBREIVIKBERSAGELVÅRLIMAUDLANDHølenIMSHorvevatnImsvatnStoravatnKJOSAVIKVeralandHOMMELANDTengesdalsvatnKrogedalstunetSELDALSeldalsvatnSvihusvatnSVIHUSUSKENLAUVÅSHETLANDRiskafjordenLIHOMMERSÅKLifjelletFrøylandsvatnDALEDalsnutenHOGSTADHogstadvikaGRAMSTADLutsivatnLUTSIHAGAFORENESDybingenVATNEALSVIKKyllesvatnVedafjellSkjelbredtjørnSygnåSVILANDMELSHEIArboretetTJESSHEIMBRÅSTEINÅslandsnutenFlassvatnFIGGJOSTAVANGERStokkaGandsfjordenSTANGELANDSANDNESMALMHEIM HØYLANDStokkelandsvatnSKJÆVELANDFiggjoelvaTIMEÅRSVOLLLeanutenHEGREKLEPPMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
108±0!(2!(3!(1!(5!(6!(7!(4 !(8!(10!(11!(9 !(12!(!( !( 1413!(1519!(16!(17!(19!(18!(19!(20<strong>Sandnes</strong> kommuneMiljøplan <strong>2011</strong>-<strong>2025</strong>Miljø<strong>for</strong>bedringstiltakpå FiggjoKart 2.4!(1 Lokaliteter med planlagte tiltakSe tabell 2.4.100 200MeterMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!! !!! !!! !! !!! !! !!!!!!!!! !!!!! !!!!!!! !!!!! !!!!! !!!! !!!!!!!!! !!!!!!!!!!!!!!!!!!!! !!!!!!!!! !!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!! ! !!! ! !! !! !!! !!!!! !!!!!!!! !!!!!!!!!!! !!!!!!!!!!!!!!! !! ! !!!! !!! !!!!!! !!!!!! !!!!!! !!! !!! !!!!!!!!!!!! !! !!!! !!! !!! !!!!!!!!! ! !! !! !! ! !!! !!!!!!! !!!!!! !!! !!!!!!! ! ! !!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!Brukerresultat 109!!! !! !! !!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!! !!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!! !!!!!!!!!"¬K ! L! !! !!!!!!! !!!"¬I!!!! ! !! !! !!!!!! ! !!"¬! !! ! !!"¬! !! ! !! ! !! !!!!! ! ! !! !!! ! !!"¬ "¬ !!!¬ ""¬!"¬"¬"¬ M "¬ ! !! !!! !!!!! !!! ! !!!!! ! ! ! !!!!!!!!!!!! ! ! !! ! ! !!! ! !!!!! !!!! !!!!!!!!!! !!!!! !! ! !!! ! !!! ! ! !!! !!!!!"¬"¬!!! !!!!!!"¬"¬ ! ! !!! ! !!!H!!!! ! ! !! !! ! !!!!G ¬ ""¬¬"¬ "¬"¬ " "¬"¬ "¬N O! ! "¬"¬ ! ! "¬"¬"¬F!"¬"¬ "¬E "¬"¬! !!! !!! ! ! !! ! ! ! !! !!!!!!!!! !!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!! ! ! !! ! !!!!!!!! J! !!!!!!! !!!!!! !!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!! ! ! ! !!!!!!!!!!! !!!!!!!!!!!!!!!!!!! ! !!!!!!!!FORSANDLauvik"¬"¬"¬"¬"¬ ! !"¬"¬"¬"¬"¬"¬SELVIKBynutenGJESDAL±0<strong>Sandnes</strong> kommuneMiljøplan <strong>2011</strong>-<strong>2025</strong>Kulturminnevern, kulturognaturlandskapKart 2.7Kultur- og <strong>for</strong>nminner"¬FornminnerKulturminnerNatur- og kulturlandskapVerdifulle kulturlandskapVerdifulle naturlandskap1 2 3 4 5KmTingholmenSTRANDHøgsfjordenLutsivatnGandsfjordenLeanutenStokkelandsvatnÅslandsnutenLifjelletDalsnutenVedafjellUSKENKyllesvatnFlassvatnHETLANDRiskafjordenFrøylandsvatnHølenHorvevatnImsvatnStokkaTengesdalsvatnHEGREÅRSVOLLSTANGELANDSANDNESMALMHEIM HØYLANDSeldalsvatnSKJÆVELANDSTAVANGERTIMEMELSHEIDALEGRAMSTADVATNESVILANDArboretetFIGGJOSygnåHOMMERSÅKHØLEFiggjoelvaBRÅSTEINLILUTSIHOGSTADHAGAHogstadvikaALSVIKTJESSHEIMLAUVÅSFORENESSLETTENELTERVÅGMAUDLANDKJOSAVIKSVIHUSBREIVIKVÅRLIKrogedalstunetBERSAGELIMSVeralandHOMMELANDSELDALÅDNØYDybingenSkjelbredtjørnStoravatnBASvihusvatnCDPSe tabell 2.7KLEPPMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
110FORSANDLauvikSELVIKBynutenGJESDAL±0<strong>Sandnes</strong> kommuneMiljøplan <strong>2011</strong>-<strong>2025</strong>Jordkvalitet og jordsmonnKart 2.8Bebygd og samferdselDyrka mark og beiteSkog lav verdiSkog middels og høy verdiSnaumarkMyrVann1 2 3 4 5KmSTRANDÅDNØYHØLETingholmenHøgsfjordenSLETTENELTERVÅGBREIVIKBERSAGELVÅRLIMAUDLANDHølenIMSHorvevatnImsvatnStoravatnKJOSAVIKVeralandHOMMELANDTengesdalsvatnKrogedalstunetSELDALSeldalsvatnSvihusvatnSVIHUSUSKENLAUVÅSHETLANDRiskafjordenLIHOMMERSÅKLifjelletFrøylandsvatnDALEDalsnutenHOGSTADHogstadvikaGRAMSTADLutsivatnLUTSIHAGAFORENESDybingenVATNEALSVIKKyllesvatnVedafjellSkjelbredtjørnSygnåSVILANDMELSHEIArboretetTJESSHEIMBRÅSTEINÅslandsnutenFlassvatnFIGGJOSTAVANGERStokkaGandsfjordenSTANGELANDSANDNESMALMHEIM HØYLANDStokkelandsvatnSKJÆVELANDFiggjoelvaTIMEÅRSVOLLLeanutenHEGREKLEPPMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Brukerresultat 111FORSANDLauvikSELVIKBynutenGJESDAL#*#*#*#*#*#*#*#*#*#*#*#*#*±<strong>Sandnes</strong> kommuneMiljøplan <strong>2011</strong>-<strong>2025</strong>Radon og <strong>for</strong>urensetgrunn/ sjøbunnKart 3.1/3.2RadonMulig risikoområdeRisikoområde#* Avfallsplasser med spesialavfallSe tabell 3.2.2Område med<strong>for</strong>urenset sjøbunn ogkostholdsrestriksjoner0 1 2 3 4 5KmSTRANDÅDNØYHØLETingholmenHøgsfjordenSLETTENELTERVÅGBREIVIKBERSAGELVÅRLIMAUDLANDHølenIMSHorvevatnImsvatnStoravatnKJOSAVIKVeralandHOMMELANDTengesdalsvatnKrogedalstunetSELDALSeldalsvatnSvihusvatnSVIHUSUSKENLAUVÅSHETLANDRiskafjordenLIHOMMERSÅKLifjelletFrøylandsvatnDALEDalsnutenHOGSTADHogstadvikaGRAMSTADLutsivatnLUTSIHAGAFORENESDybingenVATNEALSVIKKyllesvatnVedafjellSkjelbredtjørnSygnåSVILANDMELSHEIArboretetTJESSHEIMBRÅSTEINÅslandsnutenFlassvatnFIGGJOSTAVANGERStokkaGandsfjordenSTANGELANDSANDNESMALMHEIM HØYLANDSKJÆVELANDStokkelandsvatnFiggjoelvaTIMEÅRSVOLLLeanutenHEGREKLEPPMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
I112FORSANDLauvik")")")")")")BB")")")")")B")B")")") ¿")")")B ")")")")")")")B")")")")")")")")¿B")BB")")")")")")")")")")")")")")")")")") ")")") ")")B")¿")")")")")")")") ")")")")")")B¿")¿ ")¿ B")")")¿")")")")")")")")")SELVIK")BynutenGJESDAL±<strong>Sandnes</strong> kommuneMiljøplan <strong>2011</strong>-<strong>2025</strong>Miljøkvalitet i jord, vannog luftKart 3.3VANNVannkvalitet jf. tabell 3.3IIIIIIVVTilstand MålIkke kjentSvært godGodModeratDårligSvært dårlig")")")")")Ikke fastsattSvært godGodModeratDårlig¿Større avløpsanleggLUFT OG VANNBUtslippstillatelse Industri0 1 2 3 4 5KmTingholmenSTRANDHøgsfjordenLutsivatnGandsfjordenLeanutenStokkelandsvatnÅslandsnutenLifjelletDalsnutenVedafjellUSKENKyllesvatnFlassvatnHETLANDRiskafjordenFrøylandsvatnHølenHorvevatnÅRSVOLLStokkaSTANGELANDSANDNESMALMHEIM HØYLANDSKJÆVELANDSTAVANGERTIMEMELSHEIDALEGRAMSTADVATNESVILANDArboretetFIGGJOSygnåHOMMERSÅKImsvatnTengesdalsvatnSeldalsvatnHØLEFiggjoelvaBRÅSTEINLILUTSIHOGSTADHAGAHogstadvikaALSVIKTJESSHEIMLAUVÅSFORENESSkjelbredtjørnSLETTENELTERVÅGMAUDLANDStoravatnKJOSAVIKSVIHUSBREIVIKVÅRLIKrogedalstunetBERSAGELIMSVeralandHOMMELANDSELDALÅDNØYDybingenSvihusvatnHEGREKLEPPMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Brukerresultat 113FORSANDLauvikSELVIKBynutenGJESDAL±<strong>Sandnes</strong> kommuneMiljøplan <strong>2011</strong>-<strong>2025</strong>Forurensning fraveitrafikkKart 3.4Luft<strong>for</strong>urensing (Jf.kap 3.2)NO2-StatusSvært lavLavOver nedre vurderingsterskelOver øvre vurderingsterskelGrunnlagsdata fra NILU -sammenstilt i <strong>for</strong>bindelse medprosjektet AREALIS-Forurensning0 1 2 3 4 5KmSTRANDÅDNØYHØLETingholmenHøgsfjordenSLETTENELTERVÅGBREIVIKBERSAGELVÅRLIMAUDLANDHølenIMSHorvevatnImsvatnStoravatnKJOSAVIKVeralandHOMMELANDTengesdalsvatnKrogedalstunetSELDALSeldalsvatnSvihusvatnSVIHUSUSKENLAUVÅSHETLANDRiskafjordenLIHOMMERSÅKLifjelletFrøylandsvatnDALEDalsnutenHOGSTADHogstadvikaGRAMSTADLutsivatnLUTSIHAGAFORENESDybingenVATNEALSVIKKyllesvatnVedafjellSkjelbredtjørnSygnåSVILANDMELSHEIArboretetTJESSHEIMBRÅSTEINÅslandsnutenFlassvatnFIGGJOSTAVANGERStokkaGandsfjordenSTANGELANDSANDNESMALMHEIM HØYLANDStokkelandsvatnSKJÆVELANDFiggjoelvaTIMEÅRSVOLLLeanutenHEGREKLEPPMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
114FORSANDLauvikSELVIKBynutenGJESDALTingholmenHølenHorvevatnImsvatnTengesdalsvatnSeldalsvatnUSKENHETLANDLifjelletFrøylandsvatn????jDalsnuten?LutsivatnrrKyllesvatn?Vedafjellrr?r±<strong>Sandnes</strong> kommuneMiljøplan <strong>2011</strong>-<strong>2025</strong>StøyKart 3.5Skytebanestøy (db)6070Veistøy50-55 dBA55-64dBA64 - dBAFlystøy? Lokale støykilderj Motorsportanleggr Støykilder\Skytebaner0 1 2 3 4 5KmSTRANDÅDNØYHØLEHøgsfjordenSLETTENELTERVÅGBREIVIKBERSAGELVÅRLIMAUDLANDIMSStoravatnKJOSAVIKVeralandHOMMELANDKrogedalstunetSELDALSvihusvatnSVIHUSLAUVÅSRiskafjordenLIHOMMERSÅKDALEHOGSTADHogstadvikaGRAMSTADVATNELUTSIHAGAALSVIKFORENESDybingenMELSHEISkjelbredtjørnSygnåSVILANDArboretetBRÅSTEINTJESSHEIMÅslandsnutenFIGGJOFlassvatnSTAVANGERStokkaGandsfjordenSTANGELANDSANDNESMALMHEIM HØYLANDStokkelandsvatnSKJÆVELANDFiggjoelvaTIMEÅRSVOLLLeanutenHEGREKLEPPMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Brukerresultat 115FORSANDLauvikSELVIK"B"Ú"B"Ú"Ú"$"$"Ú"Ú"$"$"Ú"Ú"$"B"Ú"B"B"$ "Ú"$"Ú "Ú"Ú "Ú"v"Ú2"B"Ú "Ú 1"B"B"B"Ú"$"B"Ú"$"$"v"v"B"v"$"B27"Ú "B "Ú"Ú58"v"Ú"B "Ú"Ú"Ú3 "Ú29 "B"B"$"$"B"Ú"$"v"v"v"B"B"v"v"Ú"B"v"B"B"v"Ú "$"v"Ú"B"B"Ú"Ú"$"B"B"Ú"Ú"$"Ú"Ú"$"$"$"$"v"$"$ "Ú"B"v"$"Ú"v"$"$ "Ú"BBynutenGJESDALLutsivatn"BGandsfjordenStokkelandsvatnÅslandsnutenLifjelletDalsnutenVedafjellUSKENKyllesvatnFlassvatnHETLANDFrøylandsvatnTingholmenHøgsfjordenRiskafjordenHølenHorvevatnImsvatnStokkaTengesdalsvatnSTANGELANDSANDNESMALMHEIM HØYLANDSeldalsvatnSKJÆVELANDSTAVANGERTIMEMELSHEIDALEGRAMSTADVATNESVILANDArboretetFIGGJOSygnåHOMMERSÅKHØLEFiggjoelvaBRÅSTEINLILUTSIHOGSTADHAGAHogstadvikaALSVIKTJESSHEIMLAUVÅSFORENESSLETTENELTERVÅGMAUDLANDKJOSAVIKSVIHUSBREIVIKVÅRLIKrogedalstunetBERSAGELIMSVeralandHOMMELANDSELDALÅDNØYSTRANDDybingenSkjelbredtjørnStoravatn2630Svihusvatn204242453148181719"B40"Ú "Ú "$"Ú32214624571662 61"v63"v541547145544257056223912416538715996457260281386952734113710643505333664951432368353467367±0<strong>Sandnes</strong> kommuneMiljøplan <strong>2011</strong>-<strong>2025</strong>Opplevelse, rekreasjon ogfysisk aktivitet.Kart 4Regionale friluftsområder(Jfr. Tabell 4 og Miljøplan 2002-2017)"B Eks.turområde"B Nytt turområde"v Eks. båtutfartsområde"v Nytt båtutfartsområde"$ Eks. badeområde"$ Nytt badeområde"Ú Eks. p-område"Ú Nytt p-områdeTurveier og -stierRegional grønnstrukturMarkaområdeLangsiktig grense <strong>for</strong> landbrukKyststi1 2 3 4 5KmÅRSVOLLLeanutenHEGREKLEPPMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
116FORSANDLauvikSELVIKBynutenGJESDAL±0<strong>Sandnes</strong> kommuneMiljøplan <strong>2011</strong>-<strong>2025</strong>Samfunnssikkerhet/risikoområderKart 5.1Grunn<strong>for</strong>holdGodMiddels godMindre godSvakUsikre stabilitets<strong>for</strong>holdOverordnet veinettEuropaveiRiksvei% Sikkerhetssonerl Bensinstasjoner!( HavnHøyspentlinjerBlindveierFlomutsatte vassdrag1 2 3 4 5KmSTRANDÅDNØYHØLETingholmenHøgsfjordenSLETTENELTERVÅGBREIVIKBERSAGELVÅRLIMAUDLANDHølenIMSHorvevatnImsvatnStoravatnKJOSAVIKVeralandHOMMELANDTengesdalsvatnKrogedalstunetSELDALSeldalsvatnSvihusvatnSVIHUSUSKENLAUVÅSHETLANDRiskafjordenLIHOMMERSÅKLifjelletFrøylandsvatnDALEDalsnutenHOGSTADHogstadvikaGRAMSTADLutsivatnLUTSIHAGAFORENESDybingenVATNEALSVIKKyllesvatnVedafjellSkjelbredtjørnSygnåSVILANDMELSHEIArboretetTJESSHEIMBRÅSTEINÅslandsnutenFlassvatnFIGGJOSTAVANGERStokkaGandsfjordenSTANGELANDSANDNESMALMHEIM HØYLANDStokkelandsvatnSKJÆVELANDFiggjoelvaTIMEÅRSVOLLLeanutenHEGREKLEPPMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
Brukerresultat 117STRANDFORSANDÅDNØYHØLELauvikSELVIKBynutenGJESDALTingholmenHøgsfjordenSLETTENLifjelletUSKENHETLANDRiskafjordenDALELILAUVÅSHOMMERSÅKFrøylandsvatnELTERVÅGMAUDLANDBREIVIKVÅRLIBERSAGELRiskastrandenRiskabekkenSmithaskgNesetHestånåStemmenBekk v.KvernåFrøylandsvatnetHetlandsvatnetSkog v StemmenMaudland gårdSTAVANGERHølenFatland, skogMaudlandsliaIMSHorvevatnGrindavatnetLutsivatnGandsfjordenHEGREÅRSVOLLLeanutenStokkaSTANGELANDSANDNESMALMHEIM HØYLANDSKJÆVELANDStokkelandsvatnMELSHEIDalsnutenGRAMSTADVATNEVedafjellSVILANDArboretetKyllesvatnSygnåImsvatnTengesdalsvatnSeldalsvatnFiggjoelvaBRÅSTEINLUTSIHOGSTADHAGAHogstadvikaSvanliaApalstøKalvaskogenBjønnbåsenKråkeliaHøleheia±0<strong>Sandnes</strong> kommuneMiljøplan <strong>2011</strong>-<strong>2025</strong>Grøntområder til undervisningsbruk.Kart 5.2( jfr. " Grønne undervisningsområderi <strong>Sandnes</strong>")1 2 3 4 5KmALSVIKTJESSHEIMFORENESSkjelbredtjørnStoravatnKJOSAVIKSVIHUSKrogedalstunetVeralandHOMMELANDDybingenHeigrekanalenHeigre naturparkHeigremyraKlatreskogBærheimsnutenSomamyraL. MyklabergetLurahammarenskolesk.HåholenSoma skoleskog OrmaskogenSkeiene u.skoleRubinv.,skogS. MyklabergetGisketj.Rissebærstr.HolmavikaKubbetjørnTrollskogen ogAspervikaTjuingdalenskolesk.UlvanutenRovikskg SandbakkHanabanenVatneliVannverkskgSkjerabergetIglemyrRiarenDalsnutenGrunningenSELDALSvihusvatnGanddalskoleskogKLEPPVagleskogenSandvedparkenSørbø skoleHøylandsånaStokkelandsv.Bogafj.skoleVedafjellPlassatjern BråsteinvatnetRogalandArboret EspelandstjernetKyllesvatnetIms-LutsivassdragetÅslandsnutenTIME ÅslandsnutenFIGGJOFlassvatnFigvedtjHålandsfjFiggjoelvaKlugeslåttenUndervisningsområderSvært viktigViktigAnnetMiljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>
122Miljøplan <strong>2011</strong> - <strong>2025</strong>, <strong>Sandnes</strong> kommune - Høringsutkast jan <strong>2011</strong>