You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>HKH</strong> - <strong>rapport</strong> mars 2011<strong>Drammen</strong>sungd<strong>om</strong> og deres holdningerog bruk av cannabisSenter for rusforebygging - Uteteamet
Sammendrag............................................................................... 4Innledning og metode................................................................. 6Analyse..................................................................................... 11INNHOLDKunnskap................................................................................... 11Holdninger................................................................................. 23- “Alle røyker <strong>hasj</strong>”....................................................................... 23Omfang...................................................................................... 27- Hvor utbredt er det å bruke cannabis i <strong>Drammen</strong>?............................ 27- Hvem er det egentlig s<strong>om</strong> bruker cannabis?..................................... 27Tilgjengelighet............................................................................ 31Rekruttering............................................................................... 33- Hvor røyker man cannabis?.......................................................... 39Forebygging - hva gjør vi?............................................................ 41- Organisert idrett og fritid............................................................. 41- Behovet for tilstedeværelse av voksne............................................ 43- Overganger og frafall.................................................................. 43- Signifikante andre - foreldre og venner........................................... 45- Foreldrenes utfordringer.............................................................. 47- Behovet for dialog mell<strong>om</strong> barn og voksne...................................... 49- Kunnskap og opplysning.............................................................. 49- Behovet for sosiallærere.............................................................. 52- Behov for tilrettelegging.............................................................. 52- Sosialt nettverk......................................................................... 53- Hvordan redusere <strong>om</strong>fanget av cannabis i <strong>Drammen</strong>?........................ 53- Hva skal til for å bryte med en ruskarriere?..................................... 55- Behov for informasjon <strong>om</strong> hjelpeapparatet...................................... 55- Hvordan hjelpe ungd<strong>om</strong>?............................................................. 57Handlingsplan............................................................................ 59- Litteraturhenvisning................................................................... 62- Vedlegg 1: Risiko- og beskyttelsesfaktorer....................................... 643 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
<strong>HKH</strong> PROSESSENBehov/forespørselGjenn<strong>om</strong>føre deninnledende konsultasjonenInnledning og metodeEtablere styringsgruppeog/eller referansegruppeKartlegge problemetgenerelt og lokaltUtvikle prosjektplanKartlegge nåværendehåndteringHurtig kartlegging og handling (<strong>HKH</strong>) er en kartleggingsmodells<strong>om</strong> er utviklet av Verdens Helse organisasjon(WHO) og tilpasset norske forhold av Bergensklinikkene.Målsettingen ved bruk av <strong>HKH</strong> er å innhenteinformasjon s<strong>om</strong> gir god oversikt over et problem<strong>om</strong>rådefor så å tilrettelegge for rask innsats og iverksettingav tilpassede tiltak gjenn<strong>om</strong> en handlingsplan.Uteteamet opplever cannabis s<strong>om</strong> et <strong>om</strong>råde forbundetmed mye usikkerhet og mange myter. Eksempelvis,er cannabis et fremvoksende rusmiddel blantunge slik mange mener, eller har forskere fra Statensinstitutt for rusmiddelforskning (heretter SIRUS) rettnår de sier at det er en tilbaketrekkende trend blantde yngste (EMCDDA 2010)? Siste EMCDDA <strong>rapport</strong> fraSIRUS tilsier at det har vært en klar nedgang i brukav cannabis blant de under 35 år. I 2004 var andelens<strong>om</strong> svarte at de hadde brukt cannabis siste måned4,5 prosent, mens den i 2009 var redusert til noeover to prosent. andelen s<strong>om</strong> svarer at de har bruktcannabis siste år har gått ned fra 9,6 prosent i 2004til syv prosent i 2009. Derimot kan det spores enøkning blant dem over 35 år.Delte meninger og en diskurs 1 s<strong>om</strong> sier at det ernormalt for ungd<strong>om</strong> å røyke cannabis har ført tilat Uteteamet i <strong>Drammen</strong> ønsker å se nærmere påtemaet. En ”normalitetsdiskurs” vedrørende cannabiskan medføre mildere holdninger og økt toleranseblant ungd<strong>om</strong>. Ders<strong>om</strong> det viser seg at ”normalitetsdiskursen”ikke er reell, kan informasjon <strong>om</strong> detteantagelig virke preventivt. Flere ungd<strong>om</strong>mer s<strong>om</strong>k<strong>om</strong>mer i kontakt med Uteteamet bruker cannabis,og Uteteamet har møtt mange s<strong>om</strong> ønsker hjelp tilå slutte. Legaliseringsdebatten skaper usikkerhet iforholdt til stoffets virkninger, og vi ønsket på bakgrunnav dette å få mer kunnskap <strong>om</strong> situasjonenrundt cannabis i <strong>Drammen</strong>. En god måte å tilegne segdenne kunnskapen på, er gjenn<strong>om</strong> <strong>HKH</strong> metoden ogdens prosess:1Diskurs er bestemte måter å snakke <strong>om</strong> bestemte ting på innenfor bestemte d<strong>om</strong>ener. Makten produserer diskursog diskursen produserer makt (Aakvaag 2008). Litteraturforslag: Neumann 2001:18 og Jørgensen og Phillips1999:31.Vi startet kartleggingen med å samle samarbeidspartnerei k<strong>om</strong>munen til en innledende konsultasjon. Tildette møtet møtte representanter fra ruskonsulentenei k<strong>om</strong>munen, BUPA, helsesøstrene, PPOT, politiet,tidlig forebygger i Senter for Oppvekst, ungd<strong>om</strong>sskolene,videregående skoler, Nordic Academy (kursleverandørtil NAV), Avdeling for Rus og Avhengighet(ARA), Kultur, Securitas, Danvik folkehøgskole, arbeidsinstituttet,k<strong>om</strong>petansesenter RUS – region sør,politiker, Ung-team - NAV og SLT-koordinator i tilleggtil de ansatte i Uteteamet.Det var stor enighet <strong>om</strong> at det har vært lite fokusAnalyse - finne “hull”Gjenn<strong>om</strong>føre denavsluttende konsultasjonenSkrive <strong>rapport</strong>og handlingsplanpå cannabis over lengre tid og det er få s<strong>om</strong> vetnoe konkret <strong>om</strong> hvordan situasjonen er i <strong>Drammen</strong> idag. Det ble også stilt spørsmål <strong>om</strong> hvordan ungd<strong>om</strong>selv ser på cannabis s<strong>om</strong> rusmiddel. Ungd<strong>om</strong>sundersøkelsenetil Christopher Bratt viser at i underkant av5% av elevene i 10. klasse i <strong>Drammen</strong> har prøvd ellerbruker cannabis jevnlig, men hva betyr egentlig det?Politiet mener det er lite fokus på cannabis og at lavinnsats på <strong>om</strong>rådet kan være med på å bygge oppunder en normalitetsdiskurs. Spørsmålene s<strong>om</strong> flereønsket at vi skulle gå videre med etter innledendekonsultasjon var:6 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>7 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
AnalyseKunnskapHva er cannabis og hvilken kunnskap har ungd<strong>om</strong>og hjelpeapparatet <strong>om</strong> cannabis?Hva er egentlig cannabis? Er det farlig? Naturlig? Sunt?Bedre enn alkohol? Skadelig? Hvorfor er det egenlig illegalt?Hvis det er illegalt må det jo være skadelig,men hvordan da? Når kunnskapsrike folk mener detbør legaliseres kan det da være farlig? Det er jo mangemed høye stillinger s<strong>om</strong> røyker - er jo ikke farlig da!Noen blir jo sykt sløve, det kan jo ikke være bra? Deter jo ingen s<strong>om</strong> kan argumentere mot oss, så da erdet vel ikke farlig? Dette er noen av spørsmålene ogpåstandene vi har møtt under kartleggingsperioden.Det er altså mye usikkerhet og mange myter rundtcannabis og dens virkning.Sandberg og Pedersen skriver i sin bok ”cannabiskultur”(2010:22) at det er nokså tilfeldig at cannabisble oppført s<strong>om</strong> illegalt rusmiddel. I 1925 k<strong>om</strong> cannabisopp s<strong>om</strong> tema på den internasjonale opiumskonvensjonen.Cannabis var ikke på agendaen, delegatenevar ikke forberedt på temaet og stoffet bleførst nevnt av en egyptisk delegat den femte dagenav konferansen. Han fikk anledning til å gi en <strong>om</strong>fattenderedegjørelse for farene ved bruk av cannabis ogla vekt på tre forhold: Rusen kan lede til vold, stoffeter svært avhengighetsskapende, og det forårsakermell<strong>om</strong> 30% og 60% av tilfellene av sinnssykd<strong>om</strong> iEgypt. Han fikk konferansen med seg. I dag vet vimer, men vet vi nok?Cannabis er en samlebetegnelse på materialet s<strong>om</strong>k<strong>om</strong>mer fra planten cannabis sativa. Det finnes i hovedsaktre forskjellige produkter fra cannabisplanten;marihuana, <strong>hasj</strong>isj (<strong>hasj</strong>) og cannabisolje (Øiseth m.fl2008). planten er hardfør, vokser vilt mange steder oginneholder en lang rekke substanser s<strong>om</strong> har fellesbetegnelsencannabinoider. Det viktigste av disse erdelta - 9 - tetrahydrocannabinol (THC). I hovedsak erdet dette stoffet s<strong>om</strong> gir rus (www.fhi.no). Innholdetav THC varier mell<strong>om</strong> de ulike typer planter, avhengigav dyrkingsvilkår og hvilke deler av planten s<strong>om</strong>benyttes. Det er høyest nivå av THC i de bl<strong>om</strong>strendeskuddene av hunnplantene. Marihuana lages ved atdisse skuddene tørkes, og tradisjonelt har stoffethatt et THC-innhold på 0,5 - 5%. Hasjisj lages avkvae fra den samme planten og har et THC-innholdpå 2 - 20%. De senere årene har det k<strong>om</strong>met nye varianterav hjemmedyrket marihuana, kalt ”skunk” eller”Nederwiet”, med et innhold av THC helt opp mot20% (Sandberg og Pedersen 2010:18). Nå <strong>rapport</strong>eresdet også <strong>om</strong> nye kjemiske varianter av cannabis s<strong>om</strong>er særdeles mye sterkere enn de tradisjonelle variantene.Noen av våre informanter har nevnt navn s<strong>om</strong>JWH - 018 og Spice og kan fortelle at dette gir ensterkere rus enn vanlig cannabis.Tradisjonelt har <strong>hasj</strong> vært den mest populære form avcannabis i følge Øiseth m.fl. (2008). Videre skriverde at ”<strong>hasj</strong>isj utgjør mell<strong>om</strong> 80 og 90 prosent av allbeslag på årsbasis, et tall s<strong>om</strong> har holdt seg stabiltgjenn<strong>om</strong> mange år” Øiseth m.fl. (2008:15). I denneforbindelse kan det være interessant å merke seg atTollvesenet i sin pressemelding 06.01.2011 oppgir atbeslagene av marihuana har økt med 60% i 2010,mens beslagene av <strong>hasj</strong> har gått ned samme år (www.toll.no).10 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>11 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
”Avhengigheten k<strong>om</strong> snikende,plutselig tok jeg meg selvi å røyke hver dag.(Nøkkelinformant)Marihuana er cannabisplanten i tørket tilstand utennoen form for foredling. Det består av bladene ogmindre stilker i mer eller mindre oppmalt tilstand.Det er også registrert marihuana s<strong>om</strong> er presset sammentil harde blokker, klumper eller tabletter. Utseendetvarierer etter hvor planten er dyrket. I varmestrøk blir den stor og frodig og lukten kan være sterkog krydderliknende (Øiseth m.fl. 2008). Ifølge våreinformanter er det mange s<strong>om</strong> ser på marihuana s<strong>om</strong>det mest naturlige produktet fra planten. Hasj er etforedlet produkt fra marihuana, hvor plantesaften(harpiksen) er oppkonsentrert. Formålet er å isolerede THC-rike plantedelene fra fibermaterialet ved hjelpav mekaniske metoder, bruk av løsemidler og oppvarming.Variasjon i produktkvaliteten er meget stor,avhengig av tradisjon og fremstillingsmetode. Hasjforeligger oftest s<strong>om</strong> hardpressede plater, kaker ellerklumper og fargen varierer fra sort via mørk brun,brun, lys brun, rødbrun, gråbrun, grågrønn til grønn.Konsistensen kan være kornet og tørr, seig og formbareller hard (Øiseth m.fl. 2008). Cannabisolje, eller<strong>hasj</strong>olje er det mest konsentrerte produktet fracannabisplanten. Dette er grønt, brunt eller sortoljeliknende væske med en lukt s<strong>om</strong> kan oppfattess<strong>om</strong> behagelig. Produktet fremstilles ved at plantesaften(harpiksen) trekkes ut ved hjelp av løsemiddel.Løsningen dampes deretter inn og ved ekstreminndamping eller lang tids lagring kan cannabisoljeha konsistens s<strong>om</strong> sirup eller tjære. Cannabisolje haringen stor utberedelse i Norge (Øiseth m.fl. 2008).Cannabis klassifiseres s<strong>om</strong> et dempende rusmiddel ogvirkningene varier fra avslapning til at opplevelsenav tid eller sanseinntrykk endres (Sandberg og Pedersen2010:18). Øiseth m.fl. (2008:18) legger til atbrukere beskriver rusen s<strong>om</strong> innsiktsgivende med øktforståelse for og opplevelse av sanseinntrykk. Særliggjelder dette musikk, rytme, farge og form. Våre informanterbekrefter dette ved å fortelle <strong>om</strong> hvordancannabis forsterket inntrykkene når de så film oghørte musikk. En sa at ”det positive med <strong>hasj</strong>en erat man blir mer åpen og rolig. I stedet for å drikke ogsloss på byen sitter man hjemme og røyker. Da leverjeg meg inn i musikken og nyter tilværelsen”. En menteat film ikke har blitt det samme igjen etter han sluttetå røyke <strong>hasj</strong>. Men selv <strong>om</strong> musikk og film kan opplevess<strong>om</strong> svært annerledes i cannabisrus så er detflere av våre informanter s<strong>om</strong> var opptatt av at det påsikt ikke var verdt det. ”Avhengigheten k<strong>om</strong> snikende,plutselig tok jeg meg selv i å røyke hver dag. Jeg varavhengig, og <strong>hasj</strong>røykinga var et enormt penge- ogenergisluk. Etter hvert s<strong>om</strong> tiden gikk fikk jeg mindrekontroll, og det gikk utover de rundt meg. Det ble vanskeligå følge opp skolen – ”tar det i morra” ble engjenganger, men det ble aldri gjort”.Hasjrøykere søker selvsagt behagelige opplevelser,men angst og panikkreaksjoner er heller ikke uvanlig(Sandberg og Pedersen 2010:18). En informant fortalteat han sluttet å røyke da han ble skremt av hyppigedepresjoner s<strong>om</strong> han opplevde at det ble stadigvanskeligere å k<strong>om</strong>me ut av. ”Nedturene er farlige ogde blir gradvis flere og varigheten øker. Når du får ennedtur isolerer du deg, det fører igjen til at du tenkermer og dermed røyker enda mer. Da øker mulighetenefor tunge depresjoner og dermed selvmord”. Andre fortalteat de til slutt ikke turte å gå ut av døra fordi detrodde det alltid var noen s<strong>om</strong> fulgte etter dem. ”Jegfikk så mange rare tanker i hodet” sa en informant. Ifølge Øiseth m.fl. (2008:18) er disse psykoseliknendeeffektene vanlige etter lang tids bruk av store stoffmengder.De kan arte seg s<strong>om</strong> sansebedrag, vrangforestillingerog forfølgelsesforestillinger.12 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>13 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
Cannabis har en rekke skadevirkninger og i følge Sandbergog pedersen (2010:18) er de viktigste risikoen fortrafikkulykker, avhengighet og luftveislidelser ders<strong>om</strong>cannabis tas inn gjenn<strong>om</strong> røyking. Øiseth m.fl. (2008:20) skriver at effekten av tHC på hjertet og kretsløp kanutløse hjertekrampe (angina pectoris) hos disponertepersoner. I Norge har man dokumentert dødsfall s<strong>om</strong>antas å skylde slike effekter. Det er også <strong>rapport</strong>ert <strong>om</strong>tilfeller av hjerteinfarkt hos svært unge – og forøvrigtilsynelatende friske – cannabisrøykende personer.Når det gjelder luftveislidelser skriver Øiseth m.fl.(2008:21) at cannabisrøyking fører til økt forek<strong>om</strong>stav betennelsestilstander og irritasjon på slimhinnene.Motstandsevnene svekkes og betennelser ibihulene, nese, svelg, luftrør og lunger er vanlig, medkronisk bronkitt og emfysem s<strong>om</strong> resultat. Når detgjelder kreftfare inneholder cannabis k<strong>om</strong>ponenters<strong>om</strong> er mer kreftfremkallende enn dem man finneri vanlig tobakk. Blant annet er tjæreinnholdet betydelighøyere. Dette k<strong>om</strong>binert med den spesiellerøyketeknikken gjør at lungene blir ekstra eksponertfor tjære. En britisk undersøkelse viser at risikoenfor å utvikle lungekreft er minst dobbelt så høy vedrøyking av cannabis s<strong>om</strong> ved røyking av tobakk (Øisethm.fl. 2008: 21). Våre informanter nevner tilbaketrekkingfra samfunnet, at man blir svært ukritisk ogdet å sløse bort flere år av livet sitt på å være sløv ogikke bry seg, s<strong>om</strong> de største negative konsekvenseneav bruk. De mener det skumle er at tilbaketrekkingenog sløvheten k<strong>om</strong>mer så snikende at du ikke merkerdet selv før du er fanget i nettet og får store problemermed å bryte det vante mønsteret. En informantfortalte: ”Det tok seks år før jeg våkna og tenkte hvafaen er det s<strong>om</strong> har skjedd? Hvor er livet mitt? Plutseligoppdaga jeg at en jeg gikk på ungd<strong>om</strong>sskolenmed s<strong>om</strong> jeg syntes var en skikkelig puslete drittungehadde skaffa seg utdannelse, jobb, bil, hus, kone ogbarn – jeg hadde ikke bil engang. Han hadde alt, jeghadde ingenting. Det blir man skikkelig deprimert av,og det er den verste nedturen”. Videre sa han ”det varen skikkelig vekker, etter jeg ble vekka tok det meg etår å lære å leve med at jeg har rota bort seks år av livetmitt. Nå har jeg brutt med det gamle miljøet og byggermeg opp igjen”.Etter et enkelt inntak av cannabis er koordinasjonen,konsentrasjonen og reaksjonsevnen i følge folkehelseinstituttet(www.fhi.no) påvist svekket opptil 24timer etter inntak. THC blir lagret i kroppen, og kan ifølge blant annet folkehelseinstituttet (www.fhi.no)og Øiseth m.fl (2008) påvises i blodet i opptil noendøgn, avhengig av mengden stoff s<strong>om</strong> er inntatt. Iurin kan man påvise nedbrytingsprodukter av THC iopptil flere uker. Folkehelseinstituttet (www.fhi.no)informerer videre <strong>om</strong> at cannabis trolig redusererkroppens immunforsvar, påvirker hormonbalansen ogreduserer sædcelleantall hos menn. Det er <strong>rapport</strong>ertat cannabisrøyking kan forstyrre hormonbalansen hosbåde kvinner og menn. Hvordan dette påvirker fertilitetenhos menn er ikke godt nok dokumentert, menkan ha betydning ders<strong>om</strong> det på forhånd foreliggerandre tendenser til lav fertilitet. Det samme kan ogsåvære tilfelle med hensyn til kvinners fruktbarhet.Man har konstatert at slike hormonforstyrrelser kanresultere i endret menstruasjonssyklus (Øiseth m.fl.2008: 21). Hos gravide kvinner vil THC og andre stofferfra cannabis overføres gjenn<strong>om</strong> blodet fra morentil fosteret. Det samme vil skje gjenn<strong>om</strong> morsmelken.Vanemessig bruk av cannabis under svangerskapetkan gi lavere vekt og redusert kroppslengde ved fødselen.Det mest urovekkende er imidlertid i følge Øisethm.fl. (2008:21) undersøkelser s<strong>om</strong> viser skaderpå barnets sentralnervesystem. Dette arter seg s<strong>om</strong>manglende evne til oppmerks<strong>om</strong>het og til erkjennelses-og tankemessige funksjoner.14 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>15 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
16 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>”Det er lett å få heftige psykiskeproblemer s<strong>om</strong> depresjon,selvmordstanker og paranoia...(Nøkkelinformant)Langvarig bruk øker også risikoen for angst- ogdepresjonsreaksjoner og kan utløse psykoser hos disponerteindivider. En av våre informanter sa ”det erlett å få heftige psykiske problemer s<strong>om</strong> depresjon,selvmordstanker og paranoia. Hasj er ikke uskyldigher, den forsterker følelsene. Den fjerner depresjonenfor en kort stund, men deretter blir det mye verre...man glemmer ting når man røyker <strong>hasj</strong>, får et sinnsyktkorttidsminne. Man lever i en egen boble og misterkontakten med familie og venner. Det er vanskelig åholde kontakten med folk s<strong>om</strong> røyker – de husker joingenting. Også blir man skikkelig tiltaksløs”. Folkehelseinstituttetsier videre at mange unge brukere blirlikegyldige, apatiske, får nedsatt konsentrasjonsevne,nedsatt toleranse for skuffelser, samt opplever uviljemot å gi seg i kast med nye oppgaver. Virkningenav cannabis henger igjen i sentralnervesystemet iminst et døgn etter siste inntak, kanskje betydeliglenger ved jevnlig bruk. Man har, i følge Øiseth m.fl.(2008:21) spekulert på <strong>om</strong> det kan bygge seg opphøye konsentrasjoner av psykoaktive THC–produkteri hjernen. Dette kunne forklare de depresjoner ogpsykoser s<strong>om</strong> kan ledsage langvarig cannabisbruk.Innlæringssvikt og manglende motivasjon kan ogsåbetraktes s<strong>om</strong> konsekvenser av en slags kroniskforgiftning ved langvarig, <strong>om</strong> enn ikke daglig cannabisbruk.Hvorvidt det kan oppstå langvarige personlighetsforstyrrelserpå denne måten er <strong>om</strong>diskutert(Øiseth m.fl 2008:21).Flere av informantene våre var ambivalente til effekteneav cannabis. På den ene siden var det i utgangspunktetbehagelig å være litt likegyldig og apatisk,men på sikt ble det et problem. ”Hvis du er på villspori livet er det greit å røyke for å roe deg ned litt. Ford<strong>om</strong>meneforsvinner hvis du i utgangspunktet er ford<strong>om</strong>sfull,du oppdager at alle egentlig er like – peaceliks<strong>om</strong>. Du blir liks<strong>om</strong> sløv og likegyldig. Det er brafor depresjon og angst frem til det slår deg i bakhue”.En annen sa ”huk<strong>om</strong>melsen blir ødelagt, du bryr degikke <strong>om</strong> noen ting. Du blir dum, det er fakta, du blirskikkelig schmekk i hue, og det tar lang tid å få hueigang igjen”.Den vitenskaplige kunnskapen <strong>om</strong> cannabis er stadigøkende, men det er mange m<strong>om</strong>enter s<strong>om</strong> påvirkerresultatene og det er derfor vanskelig å k<strong>om</strong>me medklare konklusjoner. Eksempler på slike m<strong>om</strong>enter erpsykiske lidelser og avhengighet. En av våre informanterfortalte at han ikke trodde <strong>hasj</strong> var avhengighetsskapende”men plutselig så skjønte jeg at jegvar hekta, vet ikke hva s<strong>om</strong> skjedde, men plutseligmåtte jeg ha en mornings og en kveldings og en retts<strong>om</strong> det var. Da var det gjort”. Mange anser cannabiss<strong>om</strong> mindre avhengighetsskapende enn andre rusmidlers<strong>om</strong> heroin og kokain (www.fhi.no), men at deter mindre avhengighetsskapende sier ikke at det ikkeskaper avhengighet. Noen glir sakte men sikkert inni en avhengighet. Det skjer gradvis og umerkelig s<strong>om</strong>hos vår informant. Det kan være vanskelig å skillemell<strong>om</strong> hva s<strong>om</strong> er bruk, misbruk og avhengighet. Tilslutt er bruken blitt en så stor del av dem at de knaptmerker det selv. Om de skulle erkjenne sin avhengighet,virker det truende på dem (Weihe 2008:42).Man kan skille mell<strong>om</strong> flere typer avhengighet. Denkjemiske avhengigheten er det man ofte snakker <strong>om</strong>når det gjelder rusmidler. Det s<strong>om</strong> skiller denne typenavhengighet fra eksempelvis psykisk avhengighet erde fysiske reaksjonene s<strong>om</strong> man kan se ved ulike typerkjemiske tilvenning til stoff s<strong>om</strong> kroppen etterhvert”må ha” (Weihe 2008:43). Spillavhengighet eret eksempel på psykisk avhengighet. Her er det ingenkjemisk avhengighet, men avhengigheten er alvorlignok likevel. Hvorvidt cannabis skaper kjemisk avhengigheter et stort diskusjonstema, men at det skaperpsykisk avhengighet hos mange er vi ganske sikre på.17 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
Mange av lærerne på ungd<strong>om</strong>sskolene og videregåendeskoler s<strong>om</strong> vi har snakket med sier at de kanfor lite <strong>om</strong> cannabis og konsekvensene av bruk. Rektoreneforteller at det har vært lite fokus på dette,men at det kunne vært hensiktsmessig å øke dennekunnskapen slik at de ansatte kunne føle seg trygge påegen kunnskap i en eventuell diskusjon eller dialogmed elever. Det å referere til at cannabis er ulovlighar liten effekt. Ungd<strong>om</strong> trenger å vite hvorfor det erulovlig. En s<strong>om</strong> er for legalisering av cannabis har s<strong>om</strong>regel mange argumenter for å legalisere cannabis, ogvil hevde at bruk ikke er farlig. Ders<strong>om</strong> samfunnetfortsatt skal være opptatt av å begrense bruken avcannabis, må vi ha gode argumenter for hvorfor detikke bør legaliseres. Flere av våre informanter menteat hjelpeapparatet visste alt for lite <strong>om</strong> <strong>hasj</strong>. En sa at”de voksne har ikke noe kunnskap <strong>om</strong> ungd<strong>om</strong> og <strong>hasj</strong>– de dømmer uten å vite. Holdningene deres bærerpreg av lite kunnskap, det hadde vært bedre <strong>om</strong> de ikkehadde noen holdninger i det hele tatt”.Det er viktig at lærere og andre voksne er bevisstepå når det er riktig å gå inn i dialog med ungd<strong>om</strong><strong>om</strong> rusbruk og annen problematikk. Ders<strong>om</strong> de ikkeføler seg trygge i situasjonen kan dette gi ungd<strong>om</strong>menovertaket og det kan være riktig å unngå diskusjon.Istedetfor å diskutere på generelt grunnlagkan en mulighet være å spørre eleven hvorfor det erså viktig for ham/henne å diskutere dette og hvilkenbetydning stoffet har for ham/henne. Da kan det blien samtale hvor eleven og ikke rusmidlet er i fokus.Noe av det vi spurte nøkkelinformantene våre <strong>om</strong> varhvor mye de trodde ungd<strong>om</strong> visste <strong>om</strong> cannabis førde prøvde første gang. Noen mente det antagelig erflere s<strong>om</strong> vet hva cannabis er i dag enn tidligere iog med at det er veldig lett å tilegne seg kunnskapgjenn<strong>om</strong> internett. På den annen side trodde de ikkeat ungd<strong>om</strong> visste så mye <strong>om</strong> konsekvensene før deprøvde første gang. ”Jeg visste jævlig lite” sa en informant.”Jeg visste ikke at det var brunt engang. Deteneste jeg visste var at skolen hadde vist noen filmer<strong>om</strong> det og sånt. Tror at de s<strong>om</strong> begynner i dag vet mer.De bruker internett og sånt. Men det er liks<strong>om</strong> det atnår du starter å røyke så er alt bare moro, men etternoen måneder så er du avhengig og da er det ikkemoro lenger”.!Det er viktig at voksne er bevisstepå når det er riktig å gå inni dialog med ungd<strong>om</strong> <strong>om</strong> rusbrukog annen problematikk.18 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong> 19 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
20 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>”Ungd<strong>om</strong> vet veldig lite <strong>om</strong> cannabisog konsekvensene av bruk.(Nøkkelinformant)Det er generell enighet blant våre nøkkelinformanter<strong>om</strong> at ungd<strong>om</strong> vet for lite <strong>om</strong> cannabis og konsekvenseneav bruk. Våre nøkkelinformanter er plukket utpå bakgrunn av at de har vært dypt inne i miljøet ogderfor kunne fortelle oss <strong>om</strong> hvordan det er å væreung cannabisbruker i dag. Felles for dem er at de hartatt et valg <strong>om</strong> å slutte. Ders<strong>om</strong> vi hadde spurt ungd<strong>om</strong>s<strong>om</strong> fortsatt røyker cannabis ville vi antageligfått andre svar. En av våre nøkkelinformanter tror ”atungd<strong>om</strong> vet veldig lite <strong>om</strong> <strong>hasj</strong> og konsekvensene avbruk. Det er mye feilinformasjon i miljøet. De ungeblir fortalt at det ikke er farlig, avhengighetsdannendeosv. Den kunnskapen de har k<strong>om</strong>mer stort sett fra eldrevenner, og de tror på det de blir fortalt”.Gjenn<strong>om</strong> fokusgruppene på de ulike videregåendeskolene i <strong>Drammen</strong>s<strong>om</strong>rådet fikk vi de samme inntrykkenes<strong>om</strong> intervjuene med samarbeidspartnere ognøkkelinformanter gav. Ungd<strong>om</strong> har lite kunnskap <strong>om</strong>cannabis. Mange vet at det er forskjell på <strong>hasj</strong> ogmarihuana, noen kan si noe <strong>om</strong> forskjellene, men deter tilsynelatende få s<strong>om</strong> har noen sikker kunnskaputover dette. Mange av påstandene vi møtte var, s<strong>om</strong>nevnt innledningsvis, at cannabis er bedre enn alkohol,og at det kanskje ikke er så skadelig. Likevel vardet mange s<strong>om</strong> ønsket å vite mer <strong>om</strong> hva cannabiser, og hvilke skadevirkninger det har. Et spørsmål vihadde i fokusgruppene var ”hva ville du gjort ders<strong>om</strong>du oppdaget at en god venn/venninne hadde begynt årøyke cannabis?” Svarene varierte fra å ta avstand tilvennen/venninnen, prøve å hjelpe vennen/venninnentil å slutte og noen svært få sa at det ikke varav betydning <strong>om</strong> de røyka eller ikke. I de fleste gruppenevar det enighet <strong>om</strong> at de ville prøve å hjelpevennen/venninnen til å slutte. Dette viser at ungd<strong>om</strong>menetar avstand fra bruk av cannabis, men påoppfølgingsspørsmålet ”Hvordan skal dere hjelpe” vardet svært få s<strong>om</strong> hadde noen svar de selv hadde troenpå at kunne hjelpe. Det viste seg at de kunne for lite<strong>om</strong> cannabis til å argumentere i mot og de visste ikkehelt hvor de kunne henvende seg for å få den informasjonende ønsket. Noen hadde vært i en slik situasjonog hadde argumentert med at det er illegalt ogat man ikke burde bruke rusmidlet. Motargumentenehadde da vært at de selv drakk og det var verre enn<strong>hasj</strong>. Når ungd<strong>om</strong> ikke vet <strong>om</strong> dette stemmer, så harde ikke noe mer å argumentere med. I en gruppe vardet en s<strong>om</strong> foreslo at de kunne argumentere med atde ikke drikker hver dag. Mange i gruppen synes detkunne virke s<strong>om</strong> et greit argument, men hadde detnoe å si? Når man setter de ulike rusmidlene opp mothverandre, er det viktig at bruken og inntaket er med imålingen, da det ofte er dette s<strong>om</strong> er av betydning forde langvarige konsekvensene. Noen av elevene haddepositiv erfaring med å si at gruppen tok avstand fracannabis og vedk<strong>om</strong>mende hadde valgt å følge gruppen.Dette viser hvor viktig en gruppes holdninger erfor enkeltindividene. Mange av deltakerne i gruppeneønsket mer informasjon og kunnskap <strong>om</strong> cannabisslik at de hadde noen gode argumenter for hvorforman ikke bør bruke rusmiddelet.21 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
22 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>Holdninger”Alle røyker <strong>hasj</strong>”Det s<strong>om</strong> er interessant når vi snakker med ungd<strong>om</strong> påvideregående skole og går gjenn<strong>om</strong> spørreskjemaenetil 330 elever i 3. klasse i <strong>Drammen</strong> er at mange sierat <strong>hasj</strong> er vanlig, men tallene viser noe helt annet.Av 330 elever, jevnt fordelt på kjønn, viser det segat det er 18.9% av guttene og 8.4% av jentene harprøvd <strong>hasj</strong> eller marihuana en eller annen gang ilivet. Videre sier tallene at det er 8.5% av guttenes<strong>om</strong> har brukt <strong>hasj</strong> eller marihuana 1 - 3 ganger iløpet av de tre siste månedene. 2.4% av jentene sierdet samme, mens kun ei jente oppgir å ha brukt <strong>hasj</strong>eller marihuana mer enn tre ganger i løpet av de tresiste månedene.Våre nøkkelinformanter sier at ”alle røyker <strong>hasj</strong>”. Ungd<strong>om</strong>s<strong>om</strong> selv er i et miljø hvor det brukes cannabisforteller at det er svært utbredt. Noe av forklaringenpå dette kan være at det er denne gruppens kultur åbruke cannabis. De har en diskurs og talemåte s<strong>om</strong>lett kan overbevise <strong>om</strong> at cannabis er svært utbredt isamfunnet. Sandberg og Pedersen (2010: 72) skriver<strong>om</strong> en normaltetsdiskurs når det handler <strong>om</strong> cannabis.Deres informanter, på lik linje med noen av vårenøkkelinformanter, fortalte <strong>om</strong> en ”normal” oppveksthos en ”typisk kjernefamilie”. De opplevde også at informantenederes k<strong>om</strong> med utsagn <strong>om</strong> at ”alle røyker<strong>hasj</strong>”, ”advokater, leger, alle røyker nå” (Sandberg ogPedersen 2010:72). Dette opplevde vi også i vår undersøkelse.En av våre nøkkelinformanter fortalte <strong>om</strong>en advokat s<strong>om</strong> han av og til røyka sammen med.I slike utsagn blir det lagt vekt på hvor vanlig deter å bruke cannabis, og hvor lite <strong>hasj</strong>røykere skillerseg fra andre (Sandberg og Pedersen 2010:72). Fellesfor både Sandberg og Pedersens undersøkelse og vårundersøkelse, er at vi opplevde at de s<strong>om</strong> fortalte <strong>om</strong>eget <strong>hasj</strong>bruk kunne fortelle <strong>om</strong> det å føle seg annerledesi barnd<strong>om</strong>men. Noen følte seg misforstått avforeldre og lærere, andre fortalte <strong>om</strong> sinne og frustrasjons<strong>om</strong> de ikke fikk hjelp til å håndtere, noen fortalteat de kjedet seg og hadde behov for å finne på noe.Løsningene deres ble <strong>hasj</strong>. Likevel var fortellinger <strong>om</strong>hvor normalt og akseptert det er å røyke <strong>hasj</strong>, en gjengangeri intervjuene.Elevene s<strong>om</strong> deltok i fokusgrupper fortalte at cannabiser tilgjengelig fordi ”alle” kjenner noen s<strong>om</strong> røyker.I to fokusgrupper møtte vi elever s<strong>om</strong> sa at de ikkehadde anelse <strong>om</strong> hvordan de skulle fått tak i cannabis<strong>om</strong> de hadde ønsket det, og at de ikke visste noe<strong>om</strong> cannabis. De hadde selvfølgelig hørt <strong>om</strong> det, mendette var ikke noe s<strong>om</strong> opptok dem på noen s<strong>om</strong> helstmåte i hverdagen. De hadde heller ikke opplevd atnoen brukte rusmidlet på fest. Men på tross av at defleste mente det var forholdsvis vanlig å røyke <strong>hasj</strong>, atdet foregikk mange steder og var lett tilgjengelig, vardet svært få s<strong>om</strong> hadde egne erfaringer fra bruk, noeogså spørreskjemaene bekrefter.Elevene fortalte at det var vanlig, og for så vidt akseptert,i ungd<strong>om</strong>smiljøet å bruke cannabis. på denannen side sa likevel de fleste at ders<strong>om</strong> de hadde envenn/venninne s<strong>om</strong> røyka <strong>hasj</strong>, ville de prøve å hjelpevedk<strong>om</strong>mende med å slutte eller de ville tatt avstandfra vedk<strong>om</strong>mende. Elevene/ungd<strong>om</strong>mene sier at desjelden ser noen s<strong>om</strong> røyker cannabis på fest, men delukter at noen har røyka. Grunnen til at de ikke ser atnoen røyker, er fordi røykerne stort sett skjuler seg forallmennheten. De ønsker ikke å røyke foran dem s<strong>om</strong>ikke røyker. Ut fra de elevene vi har møtt, opplever viat det er nokså sterke holdninger i ungd<strong>om</strong>smiljøenepå videregående skoler i <strong>Drammen</strong> når det gjelder cannabis.Ungd<strong>om</strong>mene sier at cannabis er normalt, mennår vi spør mer rundt temaet, så virker det s<strong>om</strong> <strong>om</strong> deter et rusmiddel mange tar avstand fra.23 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
Det virker s<strong>om</strong> <strong>om</strong> det er en normalitetsdiskurs nårdet gjelder bruken av cannabis - ”alle røyker <strong>hasj</strong>”.Sandberg og Pedersen (2010) er opptatt av at detteer en diskurs blant <strong>hasj</strong>røykere, men det viser seg ivår undersøkelse at dette også er en diskurs blantmange s<strong>om</strong> ikke røyker <strong>hasj</strong>. Vi utfordret noen ungd<strong>om</strong>mers<strong>om</strong> uttalte at det er helt normalt å røyke<strong>hasj</strong>, på dette. De bekreftet at de kjente noen s<strong>om</strong>røyker <strong>hasj</strong>, og at de opplevde det s<strong>om</strong> nokså normalt.Videre spurte vi <strong>om</strong> de hadde venner i ulikemiljøer. De fleste svarte bekreftende på dette. Deretterspurte vi <strong>om</strong> det er noen s<strong>om</strong> røyker i hvert avdisse miljøene, eller <strong>om</strong> det er forbeholdt ett miljø.De aller fleste tenkte seg <strong>om</strong> og sa at det faktiskbare var i ett miljø hvor det ble brukt cannabis, ogat de andre miljøene var cannabisfrie. Det virker s<strong>om</strong><strong>om</strong> noen ungd<strong>om</strong>mer fikk noe å tenke på. Kanskjevar det ikke så normalt likevel, men forbeholdt vissemiljøer. De aller fleste, når vi ser bort fra de s<strong>om</strong> selvvar involvert i cannabismiljøet og brukte rusmidlet,sa at de fleste de kjente tok avstand fra cannabis.Dette kan være med på å styrke at utsagnet <strong>om</strong> at”alle røyker <strong>hasj</strong>” er mer en diskurs <strong>om</strong> <strong>hasj</strong> enn virkeligheten<strong>om</strong> <strong>hasj</strong>. Svendberg og Pedersen (2010:74)støtter dette i sin bok <strong>om</strong> cannabiskultur: ”fortsattselger medieoppslag <strong>om</strong> at bruken av ”narkotika” øker,og at dette har blitt en hverdagslig del av livet til ungemennesker. Dette er ikke riktig, tvert imot har brukenav cannabis falt noe (EMCDDA 2009). Bildet er altsålangt mer sammensatt en det normaliseringstesens tilhengerehevder” .Samfunnet påvirker våre holdninger. Mediers fokus pånormalitet og lite fokus på cannabis, eksempelvis frapolitiet, gir ungd<strong>om</strong> inntrykk av at cannabis ikke erså farlig. Venner og families holdninger påvirker våreegne holdninger, og den d<strong>om</strong>inerende i vennegjengenhar stor påvirkningskraft for gjengens holdninger.Gode venner med gode verdier er derfor en viktigbeskyttelsesfaktor.!Holdningene til den d<strong>om</strong>inerendei vennegjengen påvirkergjerne gjengens holdninger.24 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong> 25 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
OmfangHvor utbredt er det å bruke cannabis i <strong>Drammen</strong>?I følge spørreskjemaene er det totalt 13.6% s<strong>om</strong>svarer at de har prøvd cannabis, mens 5.7% svarer atde har brukt cannabis de siste tre månedene. Av disseer det kun én respondent s<strong>om</strong> oppgir å ha røyket merenn tre ganger. Når det gjelder kjønnsforskjeller ibruk av cannabis, viser det seg at det er færre jenterenn gutter s<strong>om</strong> prøver cannabis. 8.5% av guttene sierat de har røyket cannabis en til tre ganger de siste tremnd, mens 2.4% av jentene svarer at de har røyketcannabis i samme periode. 18.9% av guttene harprøvd å røyke cannabis en eller annen gang i løpet avlivet, mens 8.4% av jentene svarer det samme.Resultatene fra undersøkelsen viser altså at det erfærre jenter enn gutter i 3. klasse på videregåendeskole s<strong>om</strong> røyker cannabis. Når vi har spurt ungd<strong>om</strong><strong>om</strong> hvorfor de tror det er færre jenter enn gutter s<strong>om</strong>bruker cannabis, har vi fått forskjellige svar. En sa”jenter har kanskje flere interesser s<strong>om</strong> trekker dembort fra <strong>hasj</strong>en, også er de nok litt mer opptatte av<strong>om</strong>dømme, utseende etc. Guttene har større behov forå være tøffe. For jentene går nok kulhetsfaktoren overlitt tidligere enn hos guttene”. En sa ”jentene er kanskjeflinkere til å skjule eget bruk og lykkes i størregrad enn gutta med å leve et dobbeltliv. Sånn settså kan det se ut til at det er flere gutter s<strong>om</strong> røykeruten at det nødvendigvis er slik det er”. En annen sa”jenter er mye flinkere til å passe på hverandre. Rykterer viktige og venninners rykte sier noe <strong>om</strong> ditt egetrykte. Det er ikke positivt å bli sett på s<strong>om</strong> <strong>hasj</strong>røykernår du er jente”.Tallene i vår undersøkelse tilsvarer undersøkelsene tilSIRUS og ungd<strong>om</strong>sundersøkelsene i <strong>Drammen</strong> s<strong>om</strong> ergjenn<strong>om</strong>ført av Christopher Bratt. SIRUS mener deter en nedgang i bruk av cannabis (EMCDDA 2010).Bratts undersøkelser viser også en nedgang, men dener ikke signifikant og det er derfor usikkert <strong>om</strong> deter tilfeldigheter eller en faktisk nedadgående trends<strong>om</strong> er tilfellet.Hvem er det egentlig s<strong>om</strong> bruker cannabis?S<strong>om</strong> nevnt i avsnittet ”alle røyker <strong>hasj</strong>” konkluderteflere ungd<strong>om</strong>mer med at det var noen miljøer s<strong>om</strong> varhardere belastet enn andre når det gjelder bruk avcannabis. Musikk, film og cannabis hører sammen formange. Flere informanter forteller <strong>om</strong> rutinene når derøyker. Det handler <strong>om</strong> å ha en god sofa, nok mat, etrolig sted og en god film eller bra musikk tilgjengelig.Det kan virke s<strong>om</strong> <strong>om</strong> dette gjelder spesielt for etniskenordmenn. Etnisk minoritetsungd<strong>om</strong> forteller påden annen side <strong>om</strong> hvordan de blir mer fysisk aktivenår de røyker <strong>hasj</strong>. De vil gjerne ut å finne på noe.Nøkkelinformantene våre forteller <strong>om</strong> to segregertemiljøer s<strong>om</strong> er uavhengige av hverandre. De røykersjeldent sammen og forklarer dette med at de ”reagerer”forskjellig på rusen.En av våre nøkkelinformanter fortalte at ”nordmenntilrettelegger med mat, sofa, tv osv før de setter segned og nyter en joint. Etter å ha røyka blir de sløveog skal sove eller bare slappe av med musikk, film el.Innvandrerne trenger ikke så mye tilrettelegging før derøyker. De røyker der de er og når de har lyst. De blirjo også sløve av rusen, men de er litt mer ADHD folks<strong>om</strong> gjerne vil finne på noe når de er rusa. De blir littmer gira. Vi passer rett og slett ikke sammen – deter for store forskjeller i rusmønster, derfor holder de(nordmennene) seg for seg selv”.26 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>27 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
28 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>Mange mener det er vanskelig å definere hvilke grupperdet er s<strong>om</strong> bruker cannabis. Dette gjelder ogsåvåre nøkkelinformanter. Vi valgte derfor å spørre <strong>om</strong>hvem er det s<strong>om</strong> ikke bruker cannabis. En av vårenøkkelinformanter, s<strong>om</strong> altså selv har vært aktiv irusmiljøet sa: ”Det viser seg jo at ”alle” røyker, menidrettsfolka røyker jo ikke fordi det tas tester og såntog thc’n sitter lenge i pisset. De tar ikke sjansen ogsåvil de ikke ha røyk i lungene. De bruker vel mer amfetaminog kokain. De s<strong>om</strong> pumper jern og sånt brukernok derimot det meste. Hvis man skal si at det er noens<strong>om</strong> begynner å røyke så er det vel underklassen medén forsørger og stusselige kår. Også har du rikingene– dem røyker”. ”Det ikke er noen forskjell på fattig ogrik – det er like akseptert i alle lag”.Det virker s<strong>om</strong> <strong>om</strong> det ikke er av stor betydning <strong>om</strong>du er fattig eller rik. En informant mente at ”i en såliten by s<strong>om</strong> <strong>Drammen</strong> har det ingenting å si hvilketmiljø du er fra. Man finner hverandre uansett etterhvert– fattig s<strong>om</strong> rik. På et eller annet tidspunkt blir dukjent med en s<strong>om</strong> røyker”. For to år siden var han deneneste i klassen sin s<strong>om</strong> røyka <strong>hasj</strong>. Han opplevdeå bli sett ned på av lærere og medelever. Nå røykermange av dem <strong>hasj</strong> og han har sluttet. ”En av guttenei klassen s<strong>om</strong> ikke engang visste hva <strong>hasj</strong> varfor to år siden pusher og er skikkelig avhengig i dag”.Det s<strong>om</strong> derimot kan vise forskjell mell<strong>om</strong> fattig ogrik, er hvordan man bruker cannabisen. En informants<strong>om</strong> også har solgt endel, fortalte <strong>om</strong> hvordanman bruker cannabis og at dette kan variere mell<strong>om</strong>miljøer: ”Kjendiser røyker for å kose seg. De foretrekkermarihuana og er opptatt av god kvalitet, det sammegjelder rikinger generelt. De kjøper mye for å kose seg iselskap med venner. De er stort sett veldig bevisste påhva de vil ha. Også starter rikingene å røyke senere ennde med dårlig råd...”. Flere av våre informanter menteat sosioøkon<strong>om</strong>iske forhold var av betydning for <strong>om</strong>man eventuelt starter tidlig eller sent med cannabis.Mange mente at de ressurssterke starter senereog har et mer kontrollert bruk av cannabis sammenliknetmed mer ressurssvake grupper. ”...Jo tidligeredu starter å røyke er av betydning for hvor mye duk<strong>om</strong>mer til å røyke. Det sklir lettere ut når du starters<strong>om</strong> ung. Det er gjerne problembarn s<strong>om</strong> starter tidlig,og de har jo ingen forpliktelser eller noe s<strong>om</strong> holderdem på matta”. Øiseth m.fl (2008:21) skriver at jotidligere man begynner med cannabisbruk, jo størrerisiko utsetter man seg for. Misbruk av cannabis medførerdokumenterte, reelle helsefarer. Huk<strong>om</strong>melsen,følelsene og instinktet svekkes, og man stopper helteller delvis opp i utviklingen når hverdagen opplevesi rus. Reelle oppfatninger av tid, følelser, stemninger,drømmer, gleder og lærd<strong>om</strong> forandres. Er mani tenårene har man mange erfaringer foran seg s<strong>om</strong>man skal ha med seg i ryggsekken videre i livet. Myebruk av cannabis i ung alder kan medføre at du ”stopperopp i livets skole”, eller ”setter livet på pause”s<strong>om</strong> enkelte informanter uttrykker.De fleste er enige <strong>om</strong> at idrett er en beskyttelsesfaktor 2sammen med forpliktelser, ambisjoner og fremtidsplaner.Data, tv-spill, noen grener av musikkmiljøetantas derimot å være en risikofaktor. En informant sa:”idrett og <strong>hasj</strong> hører neppe sammen”. En fortalte at”nesten alle jeg hang sammen med på ”løkka” røyka,men det var noen s<strong>om</strong> ikke gjorde det. De ville satse påfotballen og det var naturlig at de lot være”. En annensa at ”Hasj er veldig bra i k<strong>om</strong>binasjon med spill ogsånt. Tv-spill og <strong>hasj</strong> hører sammen. Det er nok mangeav nerdene s<strong>om</strong> sitter hjemme og spiller WoW (Worldof Warcraft)og sånt s<strong>om</strong> røyker, sikkert over 70% avdem. Klær og sånt sier vel egentlig ingenting <strong>om</strong> durøyker eller ikke lenger. Sossen røyker vel like mye s<strong>om</strong>alle andre.”2For oversikt over risiko- og beskyttelsesfaktorer, se vedlegg.”jo tidligere man begynner med cannabis,jo større risiko utsetter man seg for.(Øiseth m.fl. 2008:21)29 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
Tilgjengelighet30 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>En informant ønsket å nyansere litt i forhold til ungd<strong>om</strong>s<strong>om</strong> driver idrett. Det var viktig å få frem at”ungd<strong>om</strong> s<strong>om</strong> driver med idrett kan teste ut <strong>hasj</strong> på liklinje med andre ungd<strong>om</strong>, men at de s<strong>om</strong> vil satse innenidretten prøver kun et par ganger for så å la være.De s<strong>om</strong> fortsetter å røyke/begynner å røyke, dropperetterhvert ut av idretten. Det blir liks<strong>om</strong> ikke så viktiglenger – egentlig er det ikke noe s<strong>om</strong> blir så viktiglenger etter man har begynt å røyke...”. ”Også er detjo mange ungd<strong>om</strong>mer s<strong>om</strong> blir kasta ut av idretten hvisde ikke passer helt inn, da er det i hvert fall kjørt”.En av nøkkelinformantene våre fortalte at han ”varmed på fotballaget og hadde noen gode k<strong>om</strong>piser der,men så hadde jeg jo også noen dårlige k<strong>om</strong>piser… Jeggjorde noen dumme ting og ble utestengt fra fotballen.Da hadde jeg jo bare de dårlige k<strong>om</strong>pisene igjen…”.Mange nevner at ungd<strong>om</strong>mer i skate og snowboardmiljøeter mest utsatt. Ei fortalte at hun var i detmiljøet i Asker og der var det veldig utbredt. Når vihar forhørt oss <strong>om</strong> dette miljøet i <strong>Drammen</strong>, så viserdet seg at skatemiljøet s<strong>om</strong> holder til i skateparken i<strong>Drammen</strong> er mer beskyttet da det er et åpent <strong>om</strong>rådehvor det er vanskelig å gjemme seg. Hasjrøykere ønskerå skjerme seg og det vil derfor sjeldent utvikleseg cannabismiljøer på åpne plasser s<strong>om</strong> skateparkenunder motorveibrua i <strong>Drammen</strong>.Gjenn<strong>om</strong> fokusgruppene og intervjuene fortalteungd<strong>om</strong>mer <strong>om</strong> cannabis s<strong>om</strong> svært tilgjengelig.Nøkkelinformantene mente at det ville ta en ungd<strong>om</strong>fra <strong>Drammen</strong> svært kort tid å få tak i grei <strong>hasj</strong>. ”Allekjenner noen s<strong>om</strong> røyker og vet derfor hvor de skalstarte”. ”Gjenn<strong>om</strong> Facebook får man alltids tak i noens<strong>om</strong> har litt <strong>hasj</strong> å selge”. Det ble også sagt at ders<strong>om</strong>man dro til Oslo var det enda lettere. Der er det alltidnoen s<strong>om</strong> selger langs Akerselva. Våre nøkkelinformanters<strong>om</strong> kjenner miljøet, ville ikke anbefale noenå kjøpe der ”man vet aldri hva man får, og det er s<strong>om</strong>regel dårlige varer”. Gjenn<strong>om</strong> samtalene med vårenøkkelinformanter fikk vi forståelse av hvor viktig demener det er å kjenne de riktige menneskene og ha deriktige kontaktene for å få de beste varene.Av de 330 elevene s<strong>om</strong> svarte på spørreskjemaene, vardet 161 elever (48.7%) s<strong>om</strong> mente at <strong>hasj</strong> og marihuanavar tilgjengelig. Dette er 116 flere enn de s<strong>om</strong> harnevnt at de noen gang har prøvd <strong>hasj</strong> eller marihuana.Igjen kan dette være et signal på normalitetsdiskursen.Ungd<strong>om</strong> hører at cannabis er lett å få tak i, ogregner derfor med at den er det uten at de selv noengang har forsøkt å få tak i rusmiddelet. Vi kan anta atdisse 116 s<strong>om</strong> aldri har forsøkt å bruke cannabis helleraldri har forsøkt å få tak i rusmiddelet. på den annenside kan det være rimelig å anta at noen av dem s<strong>om</strong>aldri har prøvd cannabis har fått tilbud <strong>om</strong> å prøve,og derfor opplever rusmidlet s<strong>om</strong> tilgjengelig. Det kanogså være at de kjenner noen s<strong>om</strong> bruker cannabis ogdermed vet at de kan få tak i rusmiddelet gjenn<strong>om</strong> demders<strong>om</strong> de skulle ønske det. (Spørreskjemaet tar ikkehensyn til denne faktoren. Den ber kun respondenten<strong>om</strong> å krysse av i hvilken grad de opplever rusmiddelets<strong>om</strong> tilgjengelig). Ders<strong>om</strong> dette er tilfellet, sier dettenoe <strong>om</strong> holdningene og at det er mange s<strong>om</strong> har tattet bevisst valg <strong>om</strong> at de ikke skal prøve rusmiddelet.Mange av dem s<strong>om</strong> oppgir å ha brukt cannabis, oppgirat de aldri selv har anskaffet rusmiddelet, men at dehar fått det av venner eller bekjente. Ut fra dette serdet ut til at venner og bekjente styrer store deler avungd<strong>om</strong>mers opplevelse av tilgjengeligheten av cannabis.De s<strong>om</strong> selv er i <strong>hasj</strong>miljøet opplever <strong>hasj</strong> s<strong>om</strong> sværttilgjengelig. Marihuana er det derimot tidvis vanskeligereå få tak i. En nøkkelinformant sa ”jeg har aldrihatt noe problem med å få tak i <strong>hasj</strong>”. Han haddeen mappe på telefonen med leverandører og dennemappen ble stadig større. ”Man oppdager stadig fleres<strong>om</strong> har bra ”skytt”. En annen sa at det er veldig lettå få tak i <strong>hasj</strong>: ”mye synlig politi har medført at detikke er så mye salg på gata lenger, men det er ikkevankeligere enn å ta en telefon. Jeg hadde et par til trekontakter s<strong>om</strong> jeg kunne ringe til, også k<strong>om</strong> de på døraog leverte 10 - 20 gram”. En annen av våre nøkkelinformantersa at ”det er veldig lett å få tak i <strong>hasj</strong>, mendet kan være vanskelig å få tak i skikkelig bra vare.Enda vanskeligere hvis du vil ha bra marihuana, ofteretørke der. Tilgangen varierer, men man trenger bareå vite <strong>om</strong> én person s<strong>om</strong> røyker for å få tilgang. Manringer og bestiller. Avtaler møtested. De s<strong>om</strong> har stoffvil jo selge det. Man kan også bruke msn og Facebooks<strong>om</strong> kontaktmiddel. Det er selger s<strong>om</strong> bestemmer hvorman møtes, alt er på hans premisser. Noen reiser ogsåtil Oslo for å kjøpe større kvanta, men der er det altformye s<strong>om</strong> skjer, - mye pushing - det er for jævlig. Manges<strong>om</strong> bare selger møkk. Man bør ikke kjøpe langs Akerselvaeller foran Oslo S. Der vet man ikke hva man fårog man vet ikke <strong>om</strong> det er noen s<strong>om</strong> lurer bak nestehjørne for å rane deg”. Videre sa han ”Jo bedre mankjenner miljøet, jo tryggere og lettere er det å få taki <strong>hasj</strong>. Første gangen du ønsker å kjøpe kan være littvrien hvis du ikke kjenner noen. Man prøver jo å holdebruk og salg litt skjult. Men man fårtak i, man vet bare ikke helt hva...”31 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
Rekruttering32 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>!Overgangen fra ungd<strong>om</strong>sskolentil videregående skoleer et sårbart tidspunkt.Informantene våre s<strong>om</strong> selv bruker/har brukt cannabis,mener at de fleste begynner å røyke på ungd<strong>om</strong>sskolen,men at det da er veldig miljøbetingethvem s<strong>om</strong> får kjennskap til det. Det er mange s<strong>om</strong>også begynner på videregående. Da er det ikke likemiljøbetinget. Miljøene går mer på tvers etterhverts<strong>om</strong> man blir eldre - miljøene utvides - og stadigflere kjenner noen s<strong>om</strong> røyker og det blir mer ufarliggjort.En informant sa at det var de s<strong>om</strong> var dårligsti klassen (s<strong>om</strong> ikke hadde de beste karakterene) ogs<strong>om</strong> ikke brydde seg <strong>om</strong> så mye, s<strong>om</strong> begynte å røykepå ungd<strong>om</strong>sskolen. Når de ble eldre mente hun at detikke har så mye å si <strong>om</strong> du er flink på skolen ellerikke. Flere av informantene våre har hatt liknende utsagn,og det s<strong>om</strong> er felles for de fleste vi har snakketmed, er tanken <strong>om</strong> at ders<strong>om</strong> du har ambisjoner ogmål for fremtiden, så er det nok mindre sannsynlig atdu begynner å røyke cannabis.Vi fikk mange ulike svar når vi spurte <strong>om</strong> rekrutteringtil <strong>hasj</strong>miljøet. De fleste av nøkkelinformantenemente at overgangen fra ungd<strong>om</strong>sskole til videregåendevar et sårbart tidspunkt. Da er det mange s<strong>om</strong>prøver å ”finne seg selv” og gjenn<strong>om</strong> utvidet nettverkblir mulighetene flere. Dette er ofte ungd<strong>om</strong> s<strong>om</strong> harnoen utfordringer i livet og s<strong>om</strong> leter etter svar oghjelp. ”De oppsøker gjerne noe nytt og havner fort ifeil miljø” sa en av våre informanter. Dette kan påmange måter sammenliknes med rekruttering til nynazistmiljøerog andre marginaliserte miljøer. Ungd<strong>om</strong>s<strong>om</strong> faller utenfor det etablerte samfunnet finner etmiljø hvor de blir akseptert. De føler en tilhørighetde kanskje ikke har opplevd tidligere, og dette erkanskje viktigere enn hva gruppen står for (Fangen2001). Amir 3 startet å røyke da han var 15 år gammel.Han hadde ingenting på plass i livet. Hadde blittutvist fra skolen, men fortsatte å møte opp hver dagda han ikke turte å fortelle det til foreldrene. Hanville glemme hverdagen, og da han begynte å røykecannabis ble han akseptert av guttene i gjengen hanså opp til - det motiverte til mer røyking. Før hanbegynte å røyke, hadde han en liten <strong>om</strong>gangskrets,så fort han begynte å røyke ble han en del av etstørre miljø s<strong>om</strong> tok vare på hverandre.Utvisning fra skole og andre sosiale arenaer er et elements<strong>om</strong> dukket opp i flere av intervjuene med ungd<strong>om</strong>.Dette ble derfor et tema i intervjuene med representanterfra skolene og idretten. Det viste seg atrepresentantene også var opptatt av temaet, og at devar enige med ungd<strong>om</strong>mene i at det er svært uheldigå utvise fra det miljøet s<strong>om</strong> gjerne utøver en viss sosialkontroll på barnet/ungd<strong>om</strong>men. Representantenefra skolene fortalte at det i dag stort sett praktiseresinnvisning fremfor utvisning. Dette innebærerat eleven blir henvist til rektors eller annet passendekontor, og skal tilbringe avtalt tid der. Det skal væreen voksen tilstede, og tiden skal benyttes til skolearbeid.Den voksne skal også forsøke å utnytte tidentil å k<strong>om</strong>me i relasjon til eleven for å identifisereeventuell problematikk. De fleste opplever at dettefungerer godt, men det krever tid og ressursbruk forlærerne. De håper ressursbruken vil medføre at de kanhjelpe flere barn og unge slik at de ikke begynnermed rusmidler eller annen uønsket adferd.3Alle navn i denne <strong>rapport</strong>en er fiktive.33 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
!Barn s<strong>om</strong> opplever forventninger,sosial kontroll og stabilitet i familieog nærmiljø, er mindre utsatt forå begynne å røyke cannabis.Det er ikke alle s<strong>om</strong> begynner med cannabis i ungalder, noen utforsker rusmidler senere i livet. I følgeflere av våre nøkkelinformanter gjelder dette ”de s<strong>om</strong>har fulgt lover hele livet, vært flinke på skolen og sånt,så blir de lei av det og får lyst til å prøve <strong>hasj</strong> i mervoksen alder”. En av informantene var opptatt av atikke alle s<strong>om</strong> bryter med samfunnsnormene er potensiellecannabisbrukere: ”på den andre siden så hardu de kriminelle s<strong>om</strong> flyr rundt og stjeler og sånt s<strong>om</strong>aldri ville prøvd <strong>hasj</strong> eller andre ting”. De fleste avinformantene våre mente at tidlig debut betyr at manrøyker mer enn de s<strong>om</strong> starter senere. En informantsa ”jo tidligere du starter er av betydning for hvor myedu k<strong>om</strong>mer til å røyke. Det sklir lettere ut når du starters<strong>om</strong> ung. Det er gjerne problembarn s<strong>om</strong> starter tidlig,og de har jo ingen forpliktelser eller noe s<strong>om</strong> holderdem på matta”.Dette er også nok et eksempel s<strong>om</strong> handler <strong>om</strong> behovetfor ambisjoner og fremtidsplaner. Ungd<strong>om</strong>trenger noen forpliktelser eller forventninger s<strong>om</strong>holder dem ”på matta”.I bolig<strong>om</strong>råder med mange sosialklienter og ressurssvakefamilier, vil ungd<strong>om</strong> være mer risikoutsatt ennungd<strong>om</strong> s<strong>om</strong> vokser opp i et miljø med ressurssterkevoksne med høye forventninger til at barna skal følgei deres spor. De sosiale normene i disse differensiertemiljøene er svært ulike med hensyn til ambisjonerog forventninger til den oppvoksende generasjonen.Et barn s<strong>om</strong> det forventes store ting av, kan ha myeå tape på å bryte med lokalsamfunnets normer ogforventninger, de opplever kanskje en betydningsfullsosial kontroll. Her er det igjen en forutsetning at devoksne ser barnet og gir ham/henne den oppfølgingenhan/hun trenger. Et barn s<strong>om</strong> vokser opp utenstore forventninger til seg selv vil ofte oppleve at dehar lite å tape på å prøve ut nye og spennende ting.De opplever kanskje liten grad av sosial kontroll ogstarter kanskje litt tidligere med rusmidler. På denannen side viser det seg også at flere ungd<strong>om</strong>merfra middelklassen og overklassen k<strong>om</strong>mer etter nårdet gjelder bruk av rusmidler. Cannabis var jo ogsåi utgangspunktet et rusmiddel for middelklassen på60 - 70-tallet (Sandberg og Pedersen 2010). Kanskjeer det riktig s<strong>om</strong> nøkkelinformantene antyder: Nårde blir eldre og er lei av å være flinke og gjøre s<strong>om</strong>samfunnet forventer av dem, k<strong>om</strong>mer det et forsinketopprør. På den annen side har disse en bedre kontrollover rusbruken sin, og mange kan benytte segav rusmidler uten for store konsekvenser. Også herser vi likevel tilfeller hvor tilsynelatende vellykkedemennesker faller sammen pga problematisk rusbruk.Man har altså uavhengig av sosioøkon<strong>om</strong>isk status,ingen garanti mot å bli skånet fra rusbruk eller frakonsekvensene av rusbruket.Felles for de fleste s<strong>om</strong> rekrutteres inn i cannabismiljøeter at de ”kjeder seg og vil oppleve noe nytt”.”De liker spenningsm<strong>om</strong>entet ved at det er ulovlig”.”Noen starter fordi andre gjør det uten å tenke noemer over det”. ”Også har du de s<strong>om</strong> bruker det s<strong>om</strong>selvmedisinering fordi de ikke har det så bra”. ”Gutters<strong>om</strong> har lite å gjøre, s<strong>om</strong> bruker mye tid på dataspill,s<strong>om</strong> allerede har snudd døgnet pga data, begynner årøyke”. ”De jentene s<strong>om</strong> starter er gjerne veldig unge,de vil gjøre opprør mot et eller annet og henger medde store gutta”. Flere har også vært inn<strong>om</strong> at cannabiser en typisk ting man kan begynne med for såå slutte etter en stund når man blir litt eldre. De s<strong>om</strong>fortsetter å røyke er i følge flere av våre informanterde s<strong>om</strong> har utfordringer i livet s<strong>om</strong> de ikke finnernoen gode løsninger på, og s<strong>om</strong> trenger noe annet åtenke på. Kjeds<strong>om</strong>het ser ut til å være roten til myecannabisbruk.34 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>35 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
36 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>Men hvor blir ungd<strong>om</strong>mene introdusert for cannabis?Mange vi har snakket med nevner private fester s<strong>om</strong>en rekrutteringsarena. Per mente at ”de fleste begynnernok på fest. Jeg har sikkert bidratt til at mange harbegynt å røyke. Man står på verandaen og deler medfolk s<strong>om</strong> har lyst til å prøve”. Amir kunne fortelle entilsvarende historie <strong>om</strong> venner s<strong>om</strong> ønsket å prøvepå fest. Han synes ikke det var så veldig enkelt, såhan hadde ofte tanker <strong>om</strong> at han burde skjule at hanrøyka, men når de var flere så ble man sittende sammenog røyke. Hvis det var noen da s<strong>om</strong> ville prøve,så hadde han mest lyst til å si nei fordi han ikke villevære den s<strong>om</strong> hjalp folk til å begynne. På den annenside ville han ikke bli oppfattet s<strong>om</strong> egen og sær. Hanvalgte derfor s<strong>om</strong> regel å dele.Jens ble ikke rekruttert inn i miljøet gjenn<strong>om</strong> vennereller fest ”jeg rekrutterte vel egentlig meg selv”. Hanfortalte at han begynte å røyke da han var 14 år. ”Jeghadde hørt mye <strong>om</strong> <strong>hasj</strong> og kan vel egentlig skylde påskolen s<strong>om</strong> ga ut informasjonshefter <strong>om</strong> div rusmidler.Jeg leste heftene og fant ut at <strong>hasj</strong> måtte være noefor meg. Jeg fikk lyst til å prøve. Jeg hadde allerededrukket i noen år og syntes vel egentlig ikke at detfunket for meg. Fikk lyst til å prøve <strong>hasj</strong>, vet ikke helthvorfor, men hadde en følelse av at det var mer mingreie enn å drikke. Og det var helt riktig. Hasjen fjernetmye depresjon og angst, mens alkoholen forsterketkjipheten”.Jens trodde også at de fleste startet å røyke på fest,men selv prøvde han første gang på fisketur med enk<strong>om</strong>pis. ”Jeg hadde bestemt meg for at jeg skulleprøve og fikk tak i stoffet. K<strong>om</strong>pisen min ville ikkeprøve, men det betydde egentlig ingenting. Han var jofotballspiller og ville ikke røyke av prinsipp. Jeg haddevirkelig ikke peiling. Hadde fanget opp litt <strong>om</strong> hvordanman fikset en joint, men jeg tenkte ikke på at grammetskulle deles på flere jointer, det ble en heftig bra opplevelse”.Av våre informanter er Jens den eneste s<strong>om</strong>forteller <strong>om</strong> å prøve ut <strong>hasj</strong> helt på egenhånd. Hanhadde en k<strong>om</strong>pis tilstede, men han var den enesteav de to s<strong>om</strong> prøvde å røyke <strong>hasj</strong>. Det kan virke s<strong>om</strong><strong>om</strong> de fleste prøver cannabis første gang i fellesskapmed andre. Noen prøver tilfeldigvis på fest fordi deter tilgjengelig, mens andre planlegger første forsøksammen med k<strong>om</strong>piser. Per kunne fortelle <strong>om</strong> sinførste røykedebut s<strong>om</strong> en felles handling sammenmed flere k<strong>om</strong>piser. De var syv gutter s<strong>om</strong> var enige<strong>om</strong> at det var tid for å prøve noe nytt. De fikk tak i<strong>hasj</strong> gjenn<strong>om</strong> en eldre bror og la til rette for utprøvingi k<strong>om</strong>binasjon med en fin kveld med pizza og filmhjemme hos en av dem s<strong>om</strong> var alene hjemmeMange begynner å røyke sammen med venner, mendette er ikke tilfelle for alle. Nøkkelinformantene våreog informantene i fokusgruppene antar at fest ogstørre sammenk<strong>om</strong>ster er den største rekrutteringsarenaenfor cannabis. Det er godt mulig dette stemmer,men gjenn<strong>om</strong> samtaler med flere ungd<strong>om</strong>mers<strong>om</strong> bruker cannabis, kan det virke s<strong>om</strong> <strong>om</strong> det er entredeling i rekrutteringen:Gruppe 1:Noen tar et bevisst valg <strong>om</strong> å prøve cannabis fordi de trenger en rask løsning på et problem. De har forsøktandre rusmidler s<strong>om</strong> eksempelvis alkohol, men opplever ikke at det gir ønsket effekt. De har et konkretmål <strong>om</strong> å hjelpe seg selv med å få det bedre i hverdagen, får tak i stoffet og prøver alene uavhengig avandre. De gjør et bevisst og selvstendig valg, slik s<strong>om</strong> eksempelvis Jens. Han prøvde første gang alene ogfikk først et miljø å røyke sammen med da han startet på videregående.”Da jeg begynte å røyke var det ikke så mange på min alder s<strong>om</strong> røyka. Jeg var litt sær og skilte meg ut.Det var først da jeg startet på videregående at folk rundt meg begynte å røyke <strong>hasj</strong>. Du kan vel egentlig siat røykemiljøet eskalerte da jeg begynte på videregående. Jeg fikk mange nye venner s<strong>om</strong> var mer s<strong>om</strong> meg– freakere tiltrekker seg freakere også begynner man å henge sammen. Man kjenner igjen øya på dem s<strong>om</strong>røyker, også ser man det på holdninga til folk”.Gruppe 2:Den neste gruppen tar også et bevisst valg <strong>om</strong> å prøve cannabis, men valget taes s<strong>om</strong> regel i fellesskapmed andre, eller man tar del i en gruppe hvor bruk av cannabis allerede er etablert. Det å planlegge førsteforsøk, få tak i cannabisen, legge til rette for en hyggelig stund og mekke jointen sammen, blir en del avsymbolet. Noen har nok dratt i gang idéen, men når utførelsen k<strong>om</strong>mer, står de sammen <strong>om</strong> gjenn<strong>om</strong>føringenslik s<strong>om</strong> for Per. Jon forsøkte også første gang i fellesskap med en k<strong>om</strong>pis.”Jeg og en k<strong>om</strong>pis dro på telttur i skogen. Vi hadde fått tak i litt <strong>hasj</strong> og skulle prøve ut stoffet. Jeg sleitmed et jævla sinne og hadde hørt at <strong>hasj</strong> kunne funke. Jeg var en skikkelig drittunge rett og slett – orka joikke det lenger da jeg starta å røyke”.Andre forteller <strong>om</strong> politiske miljøer og lignende hvor det å røyke gjenn<strong>om</strong>føres s<strong>om</strong> et ritual i gruppen.Den nyank<strong>om</strong>ne blir innviet i bruken av cannabis ders<strong>om</strong> han/hun ønsker det.Gruppe 3:Gruppe tre er en gruppe s<strong>om</strong> prøver cannabis mer ”tilfeldig”. Denne starter gjerne noe senere enn gruppeen og to. Personene i denne gruppen har kanskje drukket en del, har mistet litt av dømmekraften og synesdet virker spennende med <strong>hasj</strong>. Når de får tilbudet, takker de ja. Innen denne gruppen er det nok ogsåen del s<strong>om</strong> i lengre tid har flørtet litt med tanken <strong>om</strong> å prøve <strong>hasj</strong>, og har bestemt seg for å prøve nårsjansen byr seg. Det er gjerne denne gruppen s<strong>om</strong> rekrutteres gjenn<strong>om</strong> private fester/arrangementer, dadet er her de får tilbudet. Denne gruppen går ikke aktivt inn for å skaffe cannabis. De vet gjerne lite <strong>om</strong>hvordan man kan få kjøpt rusmiddelet, men ser muligheten til å prøve når det er noen s<strong>om</strong> har litt å tilby.Mange av våre informanter mener at disse gjerne bare prøver noen ganger, men aldri blir faste røykere.”De s<strong>om</strong> slutter igjen har vel egentlig bare prøvd for å prøve ut hva man snakker <strong>om</strong> og har ingen intensjon<strong>om</strong> å fortsette”.De tester én gang i et trygt miljø, og er ferdige med det. De s<strong>om</strong> eventuelt fortsetter å bruke cannabishar et kontrollert forhold til eget bruk og kan betegnes s<strong>om</strong> vellykka cannabisbrukere. Men det finnesselvfølgelig unntak fra dette også.37 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
Det er noen elementer s<strong>om</strong> har gått igjen i kartleggingennår det gjelder ungd<strong>om</strong> s<strong>om</strong> begynner årøyke i gruppe en og to. Det handler da s<strong>om</strong> regel <strong>om</strong>ønsket <strong>om</strong> tilhørighet, vanskeligheter i hverdagen,opplevelse av å ikke bli forstått av de voksne rundtseg, problemer innad i familien, mangel på ansvarsfølelseog å bli ansvarliggjort, følelse av å ikke blisett s<strong>om</strong> individ og søken etter spenning.På nettsiden til Forbund mot rusgift, skriver Ringdalog Reinås (www.fmr.no) at det er to hovedveier i motivasjonfor å prøve cannabis. Den første representereren motkultur/ideologi. Her finner du gjerne deressurssterke ungd<strong>om</strong>mene og voksne, de s<strong>om</strong> ønskerå vise en subkultur og de med eksperimentelt bruk,altså tilsvarende vår gruppe tre. Den andre hovedveiener å rekruttere de s<strong>om</strong> har det vanskelig. Herfinner du mennesker med sosiale og psykiske problemer,de med små ressurser, svak tilknyting til skole ogarbeidsliv og de med personlige og familiære vansker.Dette tilsvarer vår gruppe en og to.Mange ungd<strong>om</strong>mer s<strong>om</strong> prøver cannabis første gang,uansett gruppe, er nok i hovedsak nysgjerrige påstoffet og effekten det har. Ungd<strong>om</strong> blir påvirket avsangtekster og filmer. En informant uttrykte dette:”Man hører mye <strong>om</strong> det å bli høy og sånt i musikkteksterogså er det jo mange filmer s<strong>om</strong> inneholdermye røyking – er jo ikke rart man blir nysgjerrig og fårlyst til å prøve. Også har media gjort det til luksusdopmed å vise frem vellykka artister og sånt s<strong>om</strong> røyker”.Artister, Hollywoodstjerner, politikere og andre s<strong>om</strong>det henvises til i medier, er rollemodeller for ungd<strong>om</strong>.Dette gjelder også eldre søsken, venner, lærere ogandre viktige personer i ungd<strong>om</strong>mers liv. Hva dissegjør og hvilke holdninger disse har, er viktig for ungd<strong>om</strong>med hensyn til hvilke holdninger og handlingerde velger å ta med seg videre i livet. Det å vise fremrollemodeller s<strong>om</strong> opplever stor grad av suksess selv<strong>om</strong> de bruker rusmidler, gir et signal til mange ungd<strong>om</strong>mer<strong>om</strong> at det er helt ok å bruke rusmidler. Amirer en av informantene våre s<strong>om</strong> var veldig opptatt avrollemodeller ”det er klart at rollemodeller s<strong>om</strong> eldrek<strong>om</strong>piser og artister har noe å si. Fikser de det fikser jovi det”. Det er flere s<strong>om</strong> kan fortelle <strong>om</strong> eldre venners<strong>om</strong> trekker litt i trådene første gang man prøver årøyke. Lise fortalte at hun egentlig ikke hadde noenformening <strong>om</strong> <strong>hasj</strong> før hun prøvde første gang. Hunhang en del med noen eldre gutter på fritiden ogde snakket mye <strong>om</strong> ”hvor digg <strong>hasj</strong>rusen var og atdet ikke var farlig. Også sammenliknet de gjerne medandre stoffer og sa at det s<strong>om</strong> var så sinnsykt bra med<strong>hasj</strong> var at det ikke var noen overdosefarer og sånt.Og det er det jo heller ikke, men det er jo mye annendrit… Det ble liks<strong>om</strong> bare til at man begynte å røykeda… Jeg satt på sidelinja på løkka, røyka <strong>hasj</strong> og mekkatil gutta s<strong>om</strong> spilte fotball”.Hvor røyker man cannabis?Felles for de vi har snakket med s<strong>om</strong> bruker cannabis,er at stoffet brukes på såkalte chillspots, detteer steder s<strong>om</strong> kan betegnes s<strong>om</strong> rekreasjons<strong>om</strong>råder.Her kan de slappe av og nyte utsikten o.l. De fleste visnakket med sa at de ikke røyker på offentlige steder.Skal man oppsøke røykere må man ta en tur i skogen,på Spiralen, Inntaksdammen o.l. De søker mot <strong>om</strong>råders<strong>om</strong> gir mulighet til oversikt over innk<strong>om</strong>stveier.På denne måten har de kontroll ders<strong>om</strong> det skullek<strong>om</strong>me politi eller andre. Om vinteren trekker maninn til folk s<strong>om</strong> har fått seg egne steder. En informantfortalte at de røyka mye i skateparken i Asker. ”Dener mye mer skjult enn skateparken i <strong>Drammen</strong>. I Askerlå skateparken i et skog<strong>om</strong>råde og vi hadde mulighettil å ha full oversikt over <strong>om</strong> det k<strong>om</strong> politi og sånt.Etterhvert ble det flere s<strong>om</strong> fikk egne leiligheter hvor visamlet oss for å røyke”... ”Jeg fikk egen leilighet i 17års-alderen. Det var da det skled ut og plutselig røykajeg hele tiden”. Mange fortalte at de aldri bevegdeseg ute når de var ruset pga paranoia. En annen fortalteat han trodde at alle kunne se hvor rusa han varog at alle var ute etter ham.Mens etnisk norsk ungd<strong>om</strong> trekker seg tilbake påsåkalte chillspots for å nyte cannabisen, kan det seut til at dette ikke er like viktig for etnisk minoritetsungd<strong>om</strong>.Flere etniske minoritetsungd<strong>om</strong>mer fortalteat de røyka cannabis hvor s<strong>om</strong> helst. De menteat det var få s<strong>om</strong> kunne se <strong>om</strong> du røyka <strong>hasj</strong> ellervanlige sigaretter. ”Det er verre hvis man er inne, forda lukter det jo”. ”Om jeg røyker foran politihuset elleri skogen er ett fett for meg”. Her er det selvsagtvariasjoner. Mens noen opplever stadig mer paranoiaog blir engstelige for å gå ut og for å røyke cannabisute, kan det også virke s<strong>om</strong> <strong>om</strong> noen blir mindre engsteligefor å bli oppdaget etterhvert s<strong>om</strong> de utviklersin ruskarriere. Mange var enige i at de førstegangene man røyker gjøres det på trygge steder hvordet er liten fare for å bli sett. Man skjuler seg forallmennheten. Det er gjerne hjemme hos noen s<strong>om</strong>er alene hjemme, på fest eller i kjelleren i en blokk.Etterhvert blir man ikke lenger så nøye på hvor manrøyker. Noen uttrykte at etter hvert s<strong>om</strong> tiden går blirdet så alminnelig for deg å røyke at du ikke lengertenker like mye over det. ”Men man røyker jo ikkeakkurat på torget, det er eventuelt i noen mindre befolkedesmågater utenfor selve sentrum”.38 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>39 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
!Fremtidsplaner og fremtidshåper viktige faktorer for ungd<strong>om</strong>!Forebygging - Hva gjør vi?For å k<strong>om</strong>me med en hensiktsmessig og tilpassethandlingsplan, har vi gjenn<strong>om</strong> denne kartleggingenvært opptatt av ungd<strong>om</strong>menes holdninger og meningerrundt temaet. Hva har de savnet i egen oppvekst,hva har vært bra, hva bør vi fokusere merpå? Og hva tror de selv er risiko- og beskyttelsesfaktorer?Ungd<strong>om</strong>mene, og spesielt de vi brukte s<strong>om</strong>nøkkelinformanter, hadde mange meninger <strong>om</strong> dette.Ungd<strong>om</strong>mene s<strong>om</strong> ikke selv brukte cannabis, haddeikke reflektert like mye over dette, men mange haddelikevel klare meninger <strong>om</strong> hva s<strong>om</strong> hadde vært viktigefaktorer i deres oppvekst og s<strong>om</strong> førte til at det ikkevar aktuelt for dem å ruse seg på illegale rusmidler.I etterkant av samtalene med ungd<strong>om</strong>mene, braktevi temaene med oss videre og snakket med de aktuelleinstansene i k<strong>om</strong>munen for å høre hvilket fokusde hadde på <strong>om</strong>rådene. Stort sett opplevde vi storforståelse for ungd<strong>om</strong>menes meninger. Mange stederønsket de å være med på å bedre forholdene, andresteder var det aktuelle temaet allerede tatt tak i.Organisert idrett og fritidUngd<strong>om</strong>mene vi snakket med hadde mange meninger<strong>om</strong> hvilke faktorer s<strong>om</strong> var viktige for å unngå atunge begynner med rus. Organiserte fritidsinteresserog spesielt idrett var det svært mange s<strong>om</strong> nevnte.Da vi spurte <strong>om</strong> det var noen s<strong>om</strong> de trodde ikke k<strong>om</strong>til å røyke <strong>hasj</strong>, var det stor sett idrettsungd<strong>om</strong> s<strong>om</strong>ble nevnt. De blir sett på s<strong>om</strong> sunne og at de holderkroppen fri for røyk. At idrettsungd<strong>om</strong> ikke er av deførste s<strong>om</strong> prøver cannabis k<strong>om</strong> også frem i samtalernår ungd<strong>om</strong> pratet <strong>om</strong> eget rusbruk. ”Kammeratenmin spilte fotball den gangen og ville ikke røyke avprinsipp”.”De fleste av oss røyka, men det var noens<strong>om</strong> aldri toucha det. De satset på fotballen”. Idrettser ut til å være en viktig forebyggende arena.Normene i dette miljøet er mot rusmidler. Utfordringenetil dette miljøet er å ta vare på risikoutsatt ungd<strong>om</strong>.Ofte kan såkalte ”problembarn” oppleve å bliutvist pga uønsket adferd, eller de velger selv å trekkeseg ut fordi de ikke følges opp av foreldrene, ikke harråd til utstyr, kontingenter, lisenser o.a. Det er viktigat disse barna/ungd<strong>om</strong>mene føler seg velk<strong>om</strong>men iidretten, da dette er en sosial arena s<strong>om</strong> utøver godsosial kontroll. Idrett kan gi fremtidsplaner og ønsker<strong>om</strong> å nå mål. Det å jobbe mot konkrete og sunne måler en beskyttelsesfaktor i seg selv.Ungd<strong>om</strong> s<strong>om</strong> ikke bruker cannabis pga idrett harantagelig et ønske <strong>om</strong> å bli gode i den idretten dedriver med. De ønsker ikke å ødelegge mulighetenesine og bli slått av konkurrenter. Det samme gjelderfor mange elever s<strong>om</strong> er flinke på skolen og s<strong>om</strong> likerå studere. De ønsker å holde hodet klart og satserpå fremtiden. De har en rolle s<strong>om</strong> skoleflink elleridrettsungd<strong>om</strong> og bruk av illegale rusmidler passerikke inn i denne rollen. Felles for de s<strong>om</strong> har ambisjonerog fremtidsplaner, er at de s<strong>om</strong> regel har myeå gjøre, de har ikke tid til å sitte hjemme, henge ibyen, eller slappe av på en chillspot med cannabis.Fremtidsplaner og fremtidshåp er en viktig faktor forungd<strong>om</strong>, de trenger noe å aktivisere seg med. Mangeav informantene våre var opptatt av at det å kjedeseg er noe av det verste for ungd<strong>om</strong>: ”kjeder de segfinner de til slutt på noe de kanskje ikke burde gjort.Noen begynner å ruse seg, andre begynner med kriminalitetog sånt”.40 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>41 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
42 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>!Det er viktig at voksne vet hvorde kan henvende seg for å sikreat barn/ungd<strong>om</strong> får den hjelpende trenger!Behovet for tilstedeværelse av voksneFlere av informantene våre poengterte behovet forfritidsaktiviteter, men en tilføyde at det ikke er nokmed et sted å være, det må være en ansvarlig vokseni nærheten. ”Ungd<strong>om</strong> trenger en trygg arena hvor dekan oppholde seg på kveldstid etc. Det må være et stedhvor det er voksne s<strong>om</strong> kan ordne opp hvis det blirproblemer o.l”. En viktig rolle for denne voksne er åfange opp ders<strong>om</strong> barn/ungd<strong>om</strong> viser tegn til å ikkeha det bra. For å kunne gjøre dette, må den voksnekjenne til ulike risikofaktorer og vite hvordan han/hun skal håndtere ulike bekymringsverdige situasjoner.Vi kan ikke forvente at alle voksne vet hvordanman skal håndtere alle ulike situasjoner, og derfor erdet veldig viktig at voksne s<strong>om</strong> jobber med barn ogunge vet hvor man kan henvende seg for å sikre atbarnet/ungd<strong>om</strong>men får den hjelpen han/hun trenger.Dette gjelder også voksne s<strong>om</strong> jobber s<strong>om</strong> frivillige.Det er mange s<strong>om</strong> mener at det eksisterer godeaktivitetstilbud til yngre barn og til de over 18 år,men at det er en periode i tenårene hvor mange ungd<strong>om</strong>merfaller ut av de organiserte miljøene. Da handlerdet fort <strong>om</strong> å snike seg inn på fester, utesteder og rettog slett <strong>om</strong> å finne på noe for å få tiden til å gå.Mange er opptatt av at det er et stort behov for rusfrietilbud til de under 18 år. En informant foresloåpent hus - klubb med rusfritt miljø. S<strong>om</strong> et eksempelpå et slikt miljø nevnte han pilegrims MC. ”Det eren motorsykkelklubb s<strong>om</strong> er rusfri, ikke kriminell menhar likevel et tøft preg s<strong>om</strong> tiltaler mange gutter. Herkan de k<strong>om</strong>me for å skru og mekke uten gruppepresstil kriminalitet og rus. Man trenger flere sånne steder.Et tøft sted å være uten ruspress – et alternativ tilhelgefylla”.Andre eksempler på slike tilbud i <strong>Drammen</strong> er Nøstedhallen.Denne hallen er <strong>Drammen</strong> og Østlandets storstuefor gateaktivitet. Her kan barn og unge oppleve sosialtsamvær, ungd<strong>om</strong>skultur og oppleve mestring ogspenning gjenn<strong>om</strong> bruk av skateboard, bmx, inlinesog mountainbikes m.m. Hallen har også egen kafé,biljard og scene. Ders<strong>om</strong> man ikke selv har utstyr,kan dette leies rimelig. Nøstedhallen drives av virks<strong>om</strong>hetKultur i <strong>Drammen</strong> K<strong>om</strong>mune, i samarbeid medNordbylia Nærmiljøklubb og engasjerte ungd<strong>om</strong>mer.Overganger og frafallDet er mange organiserte fritidstilbud til barn ogunge i <strong>Drammen</strong>. Det er totalt 87 idrettslag i k<strong>om</strong>munens<strong>om</strong> utgjør et bredt tilbud av idrettslige aktiviteter.I tillegg til idrett er det et godt tilbud innenspeider, korps, kor, osv. Utfordringen er at deter mange s<strong>om</strong> faller fra i overgangen fra barneskolentil ungd<strong>om</strong>sskolen, og enda flere s<strong>om</strong> faller frai overgangen fra ungd<strong>om</strong>sskolen til videregåendeskole. I overgangsfaser, s<strong>om</strong> bytte av skole, flyttingog endringer i hjemmesituasjonen, opplever man litestabilitet. Dette kan skape usikkerhet og risiko forbarn og unge. Barnet/ungd<strong>om</strong>men kan i en slik fasevære ekstra sårbar for små hendelser, og han/hun vilsøke etter trygghet og stabilitet. Ders<strong>om</strong> han/hunikke finner dette i sitt nåværende miljø, vil han/hunsøke etter nye miljøer. Dette kan føre til at den ungehavner i ”feil miljø”. I en slik fase er det derfor viktigat voksne følger med på barnet/ungd<strong>om</strong>men og haråpen dialog. Det bør også være et mål å oppmuntrebarnet/ungd<strong>om</strong>men til å ta vare på det miljøethan/hun allerede er en del av ders<strong>om</strong> det er praktiskmulig.Årsakene til frafall kan være mange. Noen ungd<strong>om</strong>merhar rett og slett gått lei idretten de holder på med ogvelger derfor å slutte. Noen skader seg, andre har ikkeøkon<strong>om</strong>i til å fortsette. Det finnes støtteordninger fordette, men mange opplever det s<strong>om</strong> vanskelig å be<strong>om</strong> hjelp. andre vet ikke at det finnes støtteordninger.43 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
”Det viktigste er å se og lyttetil ungd<strong>om</strong>men. Ikke hiv dem ut,men vis at du bryr deg!(Nøkkelinformant)Noen idretter krever stadig oppfølging av foreldreselv <strong>om</strong> barna blir eldre. Noen barn opplever da atforeldrene ikke klarer å følge opp - ikke har tid - ogtrekker seg derfor ut av idretten. Det er vanskelig foret barn å fortelle at mor eller far ikke er i stand tilå følge opp. De velger heller å trekke seg ut. Noenbarn og ungd<strong>om</strong> har utfordringer i hverdagen s<strong>om</strong>kan resulterer i sinne, dårlig konsentrasjon og bråkpå skolen og i fritidsaktiviteter. Dette kan føre tilat de i enkelte tilfeller blir utvist. Dette viser seg åha vært tilfelle for flere av guttene i rusmiljøet. Enav guttene vi snakket med k<strong>om</strong> med en klar beskjed:”Det viktigste er å se og lytte til ungd<strong>om</strong>men. Ikkehiv dem ut, men vis at du bryr deg!” En annen fortalteat han hadde klart seg bra så lenge han var medpå fotballaget, men så ble han kastet ut, og da vardet bare de dårlige k<strong>om</strong>pisene igjen s<strong>om</strong> han kunnehenge sammen med. Disse barna/ungd<strong>om</strong>mene hardet vanskelig, og er en gruppe s<strong>om</strong> lett rekrutterestil rusmiljøet.Ringdal og Reinås (www.fmr.no) skriver at <strong>hasj</strong>brukkan føre til psykososial skjevutvikling. Barnetfår enda svakere bånd til skole og samfunn. De kanstoppe opp i utvikling og modning, og bruk av cannabisgir generelt risiko for utvikling i uønsket retning.Det forsterker også allerede eksisterende problemer.Signifikante andre – foreldre og vennerFremtidsplaner, gode venner og en trygg oppvekstmed fritidsaktiviteter s<strong>om</strong> motiverer, et nærmiljø ogfamilie s<strong>om</strong> har forventninger til deg er gode beskyttelsesfaktorer.Den sosiale kontrollen s<strong>om</strong> følger medsterke bånd til signifikante andre, minsker sannsynlighetenfor at et menneske vil handle i strid medsamfunnets normer (Goode 2005). Når du har noe åstrekke deg etter, er det mange s<strong>om</strong> er opptatt avå ikke skuffe seg selv eller andre. Gode venner s<strong>om</strong>passer på og rettleder hverandre er av stor betydningi et barns oppvekst. Vennegjengen er s<strong>om</strong> regel,kanskje uten å vite det, enige <strong>om</strong> hvordan de ønskerå bli oppfattet. De er en verdifull kilde til personligidentitet i overgangen fra barn til voksen (Becker2005). Ders<strong>om</strong> vennegjengen eksempelvis er opptattav idrett og sunne fritidsaktiviteter, bygger de oppimaget sitt rundt dette.Når det gjelder <strong>hasj</strong>røyking kan det virke s<strong>om</strong> <strong>om</strong> deter forskjell på <strong>om</strong> du er gutt eller jente i forhold tilhvordan samfunnet ser på en <strong>hasj</strong>røyker. Jenter skalikke røyke, ifølge noen av våre informanter. Ei jentemente det er ”større konsekvenser for jentene enn forguttene å få rykte på seg s<strong>om</strong> <strong>hasj</strong>røyker også er nokjenter mer utsatt for rykter enn gutta. Jentene er nokobservante på dette og venninner passer på hverandreog stopper hverandre i større grad enn guttene”.Dette kan bety at venninnegjengen oppleves s<strong>om</strong> enbeskyttelsesfaktor.At venner er viktig i barn og unges liv er det få s<strong>om</strong>vil argumentere mot. De utvikler seg sammen og sammenliknerseg med hverandre under hele oppveksten.Det er dette s<strong>om</strong> gjør at barn hele tiden utvikler seg.De speiler seg i hverandre og strekker seg etter dems<strong>om</strong> er eldre (Mead 1967).44 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>45 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
46 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>Foreldrenes utfordringerFlere av informantene våre mener det er viktig å få utet budskap <strong>om</strong> at foreldrene må ha kontroll over hvembarna er sammen med. ”Sørg for å møte vennene tilbarna dine og ha kontroll på overnatting. Sitt oppe<strong>om</strong> natta og vent til ungene dine k<strong>om</strong>mer hjem. Snakkmed dem før de legger seg så du vet hvordan de har detog hvilken tilstand de er i. Hvis barna dine får pengertil å handle klær eller k<strong>om</strong>mer hjem med nyinnkjøpteklær så be <strong>om</strong> å få se kvittering. Jeg vet <strong>om</strong> mangejenter s<strong>om</strong> får penger til å kjøpe nye klær s<strong>om</strong> stjelerklærne og bruker pengene på røyk og alkohol istedet.Vær også obs på at det er mange jenter i 10. klasses<strong>om</strong> bruker amfetamin s<strong>om</strong> slankemiddel. Ikke sponssigarettrøyking. Oppdager du at barna dine røyker, såfortell dem at du ikke kan sponse dette og at du derformå inndra l<strong>om</strong>mepengene”. Men selv <strong>om</strong> informanteneer opptatt av at foreldrene må passe på ungenesine, er det mange av dem s<strong>om</strong> uttrykker skepsis tilat foreldre klarer dette. De har selv opplevd at foreldrenehar nektet å tro at de har brukt cannabis, ogmener at dette er et kjent fen<strong>om</strong>en. Vi har eksemplerfra våre informanter <strong>om</strong> foreldre s<strong>om</strong> sammen meddatteren sin har blitt kalt inn til samtale hvor deble konfrontert med mistanke <strong>om</strong> at datteren deresrøyket <strong>hasj</strong>. Foreldrene nektet å tro på læreren. Enannen fortalte at foreldrene hans fortsatt ikke vissteat han hadde brukt cannabis. Han har vært hekta iflere år og har nylig blitt rusfri. Budskapet deres tilforeldrene er klart: ”foreldrene har lite å bidra med herså lenge de nekter å tro at barna deres røyker (cannabis).De bør bli mer på vakt”.At miljø og <strong>om</strong>gangskrets er viktig k<strong>om</strong>mer frem påmange måter i vårt datamateriale. En av våre informantermente at ”16 - 17 åringer bør sendes vekk så fortde er fersket. De må vekk fra miljøet et års tid”. Hanhadde en k<strong>om</strong>pis s<strong>om</strong> ble flyttet, og selv hadde hanet opphold på et års tid da han var 16 - 17 år. Hanhadde da en kjæreste s<strong>om</strong> ikke likte at han røyka, oghan hang mer med hennes venner. Da det ble slutt varhan tilbake til de gamle k<strong>om</strong>pisene sine. ”Nei, sørgfor at kidsa har nok gjøre og er mye opptatt, da hardem ikke tid til å røyke. Og har man dame i tillegg s<strong>om</strong>er imot røyking så røyker man ikke”.Foreldrene er og blir den viktigste faktoren i et barnsliv. Det er de s<strong>om</strong> skal være de voksne s<strong>om</strong> ser barnetsbehov. Når foreldre klarer dette har barnet et godtutgangspunkt for å få et sunt og godt liv. Dessverreer det ikke alltid foreldre klarer å følge opp foreldrerollenslik de selv, barnet eller samfunnet skulleønske. I en gjenn<strong>om</strong>snittsfamilie klarer foreldrene åfølge opp barna i stor grad, men det er ikke alltid deter like lett for barna å betro seg til sine nærmestenår de opplever vanskeligheter. Da er det godt å hanoen andre voksne rundt seg s<strong>om</strong> de kan snakke med.Andre ganger opplever foreldrene vanskeligheter medå følge med på barna og på utviklingen av ungd<strong>om</strong>skulturen.Mange er redde for å gjøre feil og kan blihandlingslammet eller reagere med sinne. Det er ikkelett å være foreldre, og mange henvender seg tileksempelvis Ungd<strong>om</strong>shelsetjenesten, Uteteamet, skoleneller andre instanser for å få råd og veiledning. Vårerfaring i Uteteamet i <strong>Drammen</strong> er at ungd<strong>om</strong> setterpris på at foreldrene bryr seg. Det at ungd<strong>om</strong>menevet at foreldrene er glade i dem og vil deres beste eren viktig grunnleggende faktor for utviklingen deres.Noen foreldre prøver å være snille ved å gi stor handlefrihetog utøve liten kontroll over barna sine. Noenungd<strong>om</strong>mer kan oppleve dette s<strong>om</strong> <strong>om</strong> ”det ikke er såfarlig hva de driver med – foreldrene bryr seg jo ikkeuansett”. Andre opplever handlefrihet fra foreldrenes<strong>om</strong> at foreldrene stoler på dem. For mange unge erdet viktig å ikke bryte denne tillitten s<strong>om</strong> foreldrenehar vist dem. Det å gi handlefrihet til barna sine erikke så enkelt s<strong>om</strong> å gi barnet frihet under ansvar.Det handler <strong>om</strong> k<strong>om</strong>munikasjon og hva s<strong>om</strong> ligger tilgrunn for de reglene den enkelte familie har. 47 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
48 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>”det er viktig at de voksne vet hvade prater <strong>om</strong> – kunnskap er makt!(Nøkkelinformant)Det viktigste er at barna har en opplevelse av atforeldrene bryr seg <strong>om</strong> dem, at de voksne tar ansvarog at barna kan k<strong>om</strong>me til dem uansett hva de opplever.Dette støttes av mange av våre informanter,noe s<strong>om</strong> har vist seg gjenn<strong>om</strong> deres refleksjoner ogtanker rundt hvordan foreldre bør være. En sa: ”Foreldreburde kanskje engasjere seg mer. De bør snakkemed egne barn og deres venner – ta dem med på ting!Foreldre må prøve å holde barna på rett spor uten ådytte for hardt”.Behovet for dialog mell<strong>om</strong> barn og voksneNår barn er små er foreldrene deres svært viktige. Detforeldrene gjør er det rette, og barna har en opplevelseav at foreldre kan alt. I løpet av ungd<strong>om</strong>såreneutfordrer mange ungd<strong>om</strong>mer foreldrene sine, og deter viktig at foreldrene forklarer hvorfor de har de reglenede har. Gjenn<strong>om</strong> dialog kan ungd<strong>om</strong>mene forståat det er en grunn til at foreldrene eller andre voksnehar de reglene de har og sier det de sier. En av våreinformanter var opptatt av at de voksne k<strong>om</strong>munisertemed ungd<strong>om</strong>mene og at de viste at de haddekunnskap. ”Det er viktig at man ikke skriker og kjefterpå ungd<strong>om</strong>. Det hindrer dialog og kontakt. Man måikke skremme dem, ungd<strong>om</strong> gjør lett det motsatte avhva voksne sier. Derfor må informasjonen være ærlig oglett forståelig. Man må unngå avstand og heller skapeåpenhet og trygghet. Foreldre må snakke med barnasine. Følge med på spisevaner, venner , lukter og <strong>om</strong>barna plutselig blir veldig slappe og tiltaksløse...Også er det viktig at de voksne vet hva de prater <strong>om</strong> –kunnskap er makt!”.Dette krever at foreldrene er oppdatert på hva s<strong>om</strong>rører seg i ungd<strong>om</strong>smiljøene, men foreldre er baremennesker og de kan ikke alltid være oppdatert. Detde da må huske på er at det er lov å si til et barn at”dette vet jeg ikke så mye <strong>om</strong>, men kan vi ikke prøve åfinne ut av det sammen? – Jeg vet hvor vi kan begynneå lete etter svaret”. Eller har man dårlig tid så gi enbekreftelse til barnet på at det er et viktig tema ogat du skal finne ut av det slik at dere kan prate <strong>om</strong>det senere. Mange barn og unge vil godta dette. Detviktigste er at de voksne tar ansvar og viser at dehar kontroll.En av våre informanter savnet den gode samtalen medvoksne da han var yngre. Det at noen satt seg ned ogforklarte ham ting eller prøvde å finne ut ting sammenmed ham var fraværende. Han fikk ofte b<strong>om</strong>bastiskesvar med at ”sånn er det bare” og s<strong>om</strong> han selvsa – ”det lærer man jo ikke noe av”. Ei av jentene visnakket med mente at ”kanskje bevisstgjøring <strong>om</strong> allekonsekvensene kan føre til at ungd<strong>om</strong> ikke gjør så myedumt”. En av guttene sa: ”Hvis det er noe s<strong>om</strong> kunnehjulpet meg, måtte det vært <strong>om</strong> noen jobbet med holdningenemine da jeg var yngre”. Han siktet da til hansdårlige holdninger til skole, skulking, lekser osv.Kunnskap og opplysningMange av informantene våre, både unge og voksne,var opptatt av kunnskap og opplysningsarbeid. Barnog unge må få den kunnskapen de trenger, men etviktig m<strong>om</strong>ent er at ikke opplysningen må gjøre rusmidlenespennende og interessante. Noen av våre informanters<strong>om</strong> i dag er i midten av 20-årene menteat ”propagandaundervisningen” <strong>om</strong> rus på ungd<strong>om</strong>sskolenvar det s<strong>om</strong> skulle til for at de ble nysgjerrigeog prøvde cannabis for første gang. Hilde Papebekrefter at dette kan være tilfelle i sin artikkel ”Skoletiltaks<strong>om</strong> synes å gi effekt: Fruktbar forskning <strong>om</strong>forebygging eller suspekte historier <strong>om</strong> suksess?”. Iartikkelen viser hun til forskning fra Brown & Caston1995; Foxcroft et. Al. 2002; Werch & Owen 2002, s<strong>om</strong>sier: det er ”holdepunkter for at skoletiltak i verstefall kan bidra til økt rusmiddelbruk, eller gi andreuønskede virkninger er også avdekket” (Pape 2009:343).49 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
Pape (2009) skriver i sin artikkel at skolebasertetiltak har liten effekt på de unges rusmiddelbruk. Ivår kartlegging så vi at informantene hadde sværtdelte meninger <strong>om</strong> slik undervisning i skolen. Noeninformanter kunne fortelle at de fikk den informasjonende trengte for å starte med <strong>hasj</strong> gjenn<strong>om</strong> undervisningpå skolen.Andre informanter fortalte at de fikk informasjon <strong>om</strong>rusmidler på skolen, men at det ikke har hatt noenbevisst betydning i etterkant. En av våre informanterforeslo s<strong>om</strong> et tiltak at det kanskje hadde virketforebyggende <strong>om</strong> vi brukte tidligere rusbrukere tilå informere <strong>om</strong> konsekvenser. ”De kunne vært medsosialarbeiderne/politiet ut og krydret den tørre informasjonenlitt”. Det kan virke s<strong>om</strong> <strong>om</strong> slik informasjoner av liten betydning for skoleelever, mendet kan jo være at dette kunne vært et element iundervisning av foreldre. Pape (2009) mener at detå gå gjenn<strong>om</strong> foreldrene kan være en bedre metodefor å jobbe rusforebyggende. Hun viser i sin artikkeltil Koutakis og medarbeidere (2008) s<strong>om</strong> står bak etforeldrerettet program mot tenåringsdrikking. Det ånå foreldre gjenn<strong>om</strong> foreldremøter er enkelt å administrereog kostnadseffektivt. Programutviklernehevder også at det å jobbe via foreldrene beviselig eren effektiv metode for å redusere alkoholbruk blantmindreårige (Pape 2009: 349). En metode å gjøredette på er eksempelvis gjenn<strong>om</strong> Ørebro preventionsprogram(ØPP). ØPP er en metode til å bruke i foreldremøterog henvender seg til foreldre med barn påungd<strong>om</strong>sskolen. Programmet ønsker å påvirke foreldrenesholdninger til ungd<strong>om</strong>s drikkevaner og spreinformasjon <strong>om</strong> hvordan man s<strong>om</strong> foreldre kan handlefor å hindre tidlig alkoholdebut hos ungd<strong>om</strong>. Ved åbegrense bruk av alkohol og tidlig debut viser forskningat man også kan redusere bruk av illegale rusmidler(www.orebro.se).En utfordring når det gjelder å nå frem til foreldre erat mange foreldre ikke k<strong>om</strong>mer på foreldremøter ogelevsamtaler. Det ble sagt på avsluttende konsultasjonat en av skolene i distriktet har hatt positiveerfaringer når det gjelder å arrangere seminarer <strong>om</strong>det å være foreldre på sin skole. På disse seminarenehar det dukket opp svært mange foreldre, og det serogså ut til at mange s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> er foreldre s<strong>om</strong> ikkek<strong>om</strong>mer på foreldremøte. En av forklaringene på dettekan være at man må være delaktig på et foreldremøte– man blir synlig for de andre. På et seminar/foredragkan man forholde seg helt passiv og trenger ikke åk<strong>om</strong>munisere med andre.Flere informanter nevnte at det er viktig at hjelpeapparatetblir nevnt i forbindelse med eventuelt opplysningsarbeid.Noen s<strong>om</strong> lytter til opplysningenkjenner antagelig noen s<strong>om</strong> har problemer med rus,eller har kanskje problemer med det selv og ønskerinformasjon <strong>om</strong> hvor de kan henvende seg. Det erogså viktig at denne informasjonen gis til alle slikat ingen trenger å spørre <strong>om</strong> direkte kontaktinformasjoneller liknende da mange vil oppleve det s<strong>om</strong>ubehagelig. En av våre informanter mente det kunnevære forebyggende <strong>om</strong> man hadde et opplegg på skolenpå kveldstid. Hun foreslo eksempelvis å arrangerequiz med kunnskap <strong>om</strong> konsekvenser av rus osv.Da fikk ungd<strong>om</strong>men med seg konsekvensene av brukogså. Ders<strong>om</strong> man skulle arrangert en slik kveld villedet nok være hensiktsmessig <strong>om</strong> det også handlet <strong>om</strong>noen andre temaer enn rus. Snakker man for mye <strong>om</strong>rus kan det bli noe ungd<strong>om</strong>mene tenker for mye på.50 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>51 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
52 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>Behovet for sosiallærereDet er mange unge s<strong>om</strong> mener at lærere og foreldreer alt for lette å lure og at de ikke ser ungd<strong>om</strong>menenår de trenger hjelp. En av våre informanter mente atlærere burde reagert da han begynte å drikke veldigtidlig. Han savnet at de ikke grep inn. Nå vet vi at dethar vært et økt innsats<strong>om</strong>råde i <strong>Drammen</strong>sskolene desiste årene når det gjelder sosiallærere. <strong>Drammen</strong>k<strong>om</strong>mune jobber for en skole hvor barn skal bli settuten at det går utover undervisningen. K<strong>om</strong>munensløsning for å få til dette er å øke antall sosiallærerepå skolene slik at faglærerne kan fokusere på denfaglige k<strong>om</strong>petansen. Vi har sett en økning av sosiallærerei skolen, men det er langt fra nok. ”Vi måfå flere lærere og lærerne må se elevene og ha litttid til dem. De må prate med kidsa og tilretteleggefor enkeltpersoner!” sa en av våre informanter s<strong>om</strong>savnet at noen så ham på ungd<strong>om</strong>sskolen. Det er øktfokus på <strong>om</strong>rådet, men fortsatt er det barn på barne-,ungd<strong>om</strong>s- og videregående skole s<strong>om</strong> ikke vet hvorde skal henvende seg hvis de trenger hjelp. Andrebarn tør ikke å be <strong>om</strong> hjelp men går stilletiende oghåper at noen skal se at de trenger noen å prate med.Barna tror de gjør seg synlige, men det viser seg iettertid at det ikke var noen s<strong>om</strong> var klar over atbarnet hadde vanskeligheter. Dette k<strong>om</strong>mer spesieltgodt frem i overgrepssaker (BRiS).Behov for tilretteleggingNoen av våre informanter forteller <strong>om</strong> hvordan livssituasjonenderes endret seg da skolen stilte opp ogbidro til å ordne med utplasseringsplass en gang iuken. På denne måten fikk rastløse elever ut frustrasjonog ble motivert til å være på skolen de resterendedagene. Slike løsninger har bidratt til at flereungd<strong>om</strong>mer i <strong>Drammen</strong> har k<strong>om</strong>met seg gjenn<strong>om</strong> ungd<strong>om</strong>sskolenog startet en yrkesfaglig utdanning. Fornoen var denne løsningen redningen, men det er ogsånoen s<strong>om</strong> savner oppfølging i denne perioden. En avvåre informanter fortalte at han hadde trengt hjelptil å håndtere sinne. ”Jeg løste alle problemer medvold – og fikk ingen annen hjelp enn å bli plassert pårektors kontor. Tilrettelegging hadde vært mye bedre.Etterhvert fikk jeg til en ordning med utplassering éngang i uka på ungd<strong>om</strong>sskolen. Dette hjalp til sånn atjeg klarte å fullføre skolen. Det s<strong>om</strong> var dumt var atjeg måtte fikse alt selv. Det hadde vært lettere hvisskolen hadde backet opp litt mer. Det å jobbe én dagute, bidro med avkobling og motivasjon. Men det varikke nok til å løse sinneproblemet. Løsningen på detk<strong>om</strong> senere – <strong>hasj</strong>!”I det meste barn og ungd<strong>om</strong>mer gjør er det noenvoksne s<strong>om</strong> kan fortelle hvem s<strong>om</strong> er flinke og hvems<strong>om</strong> ikke er så flinke. Alle lag har en klovn, en sliter,en ramp og en ”flinkis”. Felles for de fleste barn er atde ønsker å passe inn. De prøver å finne sin rolle ogsammenlikner seg med hverandre. Barn er ikke like,og mange ungd<strong>om</strong>mer vi har pratet med er opptattav at lærere og trenere må vise forståelse for at ikkealle er like! Ders<strong>om</strong> man hadde fått til det, menermange at mye kan forebygges på skolen og idretten!En sa: ”nå ser de (lærerne) kun de flinkeste og de allerdårligste elevene, man har liks<strong>om</strong> ikke lov til å leggeså mye merke til de s<strong>om</strong> ikke er så flinke. Lærerne serikke de s<strong>om</strong> sliter, det resulterer i at de må slite endamer for å bli sett”. Det er ytterkantene s<strong>om</strong> blir lagtmerke til, mener mange. Men her viser det seg ogsåat det er en endring på gang i <strong>Drammen</strong>sskolen. Vihar blitt fortalt <strong>om</strong> eksempler hvor ungd<strong>om</strong>sskolenevelger ut de ungd<strong>om</strong>mene s<strong>om</strong> sliter, men s<strong>om</strong> likevelhar et potensial til å klare seg når de gir ungd<strong>om</strong>tilrettelagte tilbud. Ideelt sett burde flere fått tilbud.Men det er viktig at lærere også ser de elevene s<strong>om</strong>sliter nest mest.Sosialt nettverkMange fremhever lærere og hvor viktig deres rolle eri oppveksten. Det s<strong>om</strong> viser seg gjenn<strong>om</strong> kartleggingener at de s<strong>om</strong> har vært med i organiserte fritidsaktiviteterhar hatt andre voksne personer rundt segi hverdagen s<strong>om</strong> også har vært av stor betydning.Når man har foreldre, lærere og trenere eller ledererundt seg fordeles ansvaret på flere. Barnet har flereå henvende seg til ders<strong>om</strong> det skulle oppleve behovfor det. Barn s<strong>om</strong> er engasjert i idrett, speideren ogandre tilsvarende aktiviteter, har også ofte et størresosialt nettverk rundt seg s<strong>om</strong> fungerer s<strong>om</strong> kontrollinstanser.S<strong>om</strong> vi så tidligere, kan vennegjengen væreen betydningsfull faktor. De har sine normer de skalfølge og de passer på hverandre. Blir man utstøttfra gruppen kan dette betegnes s<strong>om</strong> en risikofaktor.Derfor er det viktig for barn og unge at de ikke utestengesfra idrett, organisasjoner, skole og liknende.En av våre informanter hadde et klart budskap: ”detviktigste er å se og lytte til ungd<strong>om</strong>men. Ikke hiv demut, men vis at du bryr deg!”. ”Det å bli kasta ut fraskolen er det verste s<strong>om</strong> kan skje”, sa en annen.Hvordan redusere <strong>om</strong>fanget av cannabisi <strong>Drammen</strong>?Tidlig intervensjon handler <strong>om</strong> å identifisere tidligetegn på risiko for skjevutvikling og sårbarhet, for deretterå iverksette tiltak rettet mot grupper, familierog enkeltindivider. Tiltakene bør medføre opplevelseav mestring hos målgruppen/individet, samt hindreutstøtning og unødvendige tilleggslidelser. Tidligintervensjon har en potensiell samfunnsøkon<strong>om</strong>iskgevinst gjenn<strong>om</strong> å forhindre kroniske lidelser, storenettverksbelastninger, samt langvarig og krevendebehandling senere i livet (Thuen m.fl 2001). Rehabiliteringkan koste samfunnet mer enn mange godeforebyggende tiltak. Men uansett hvor mange godetrenere, ledere og andre rollemodeller vi har, så vildet alltid være noen barn og unge s<strong>om</strong> faller utenforog k<strong>om</strong>mer til å prøve rusmidler eller begå kriminellehandlinger av varierende grad. Et av spørsmålene våretil informantene handlet nettopp <strong>om</strong> dette. Hvilketiltak kan vi iverksette for å redusere <strong>om</strong>fanget avrus og kriminalitet i <strong>Drammen</strong>? Det er klart at ders<strong>om</strong>det er færre s<strong>om</strong> ruser seg, vil det også værefærre selgere av narkotika. Markedet vil bli dårligereog tilgjengeligheten vil reduseres. Færre potensiellerollemodeller s<strong>om</strong> bruker rusmidler vil også redusererekrutteringen til cannabismiljøene. S<strong>om</strong> en av informantenevåre sa: ”For å minske rekrutteringen til<strong>hasj</strong> må man få et annet syn på de s<strong>om</strong> allerede røyker,de er forbilder for de s<strong>om</strong> er yngre. Slutter forbildene,slutter de yngste også”. Så hva gjør vi når barn ogunge har begynt å eksperimentere med rusmidler ogannen uønsket adferd?53 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
”Det er viktig at ungd<strong>om</strong>har noe å gå til s<strong>om</strong> jobb,skole eller liknende.(Nøkkelinformant)Hva skal til for å bryte med en ruskarriere?Hva er det s<strong>om</strong> kan motivere mennesker til å sluttemed å bruke cannabis og hvorfor er det noen s<strong>om</strong>velger å slutte på eget initiativ? Dette var spørsmålvi stilte tidligere brukere og hjelpeapparatet s<strong>om</strong> harhjulpet ungd<strong>om</strong> ut av rusproblemer. Det s<strong>om</strong> viserseg å være den røde tråden gjenn<strong>om</strong> hele kartleggingener fremtidsplaner og det å ha noe å gjøre. Påspørsmål <strong>om</strong> hvorfor noen slutter, mens andre fortsettersvarte en av våre informanter: ”det k<strong>om</strong>mernok an på <strong>om</strong> det dukker opp noen fristende tilbudunderveis eller <strong>om</strong> du finner på noe annet spennendeå gjøre”. Flere av våre informanter mente at det å hanoe å gå til, noe s<strong>om</strong> frister såpass mye at røykingenk<strong>om</strong>mer i veien for det du ønsker å sette igang med,da er du på rett vei. En sa: ”Mange av de s<strong>om</strong> slutterer de s<strong>om</strong> finner ut at de skal ut å reise, studere,får et spennende jobbtilbud eller liknende”. Men så erdet veldig viktig at tilbudene og aktiviteten opprettholdes.Ders<strong>om</strong> den s<strong>om</strong> tidligere røykte cannabisbegynner å kjede seg så er veien tilbake veldig kort.”Det er viktig at ungd<strong>om</strong> har noe å gå til s<strong>om</strong> jobb,skole eller liknende” sa en ung gutt s<strong>om</strong> var veldigstolt over å ha vært rusfri i flere måneder. En annensa at en medvirkende årsak til at han har sluttet medcannabis er at han må ta jevnlige urinprøver for åbeholde lappen. Våren 2011 iverksettes det et tiltakgjenn<strong>om</strong> <strong>hasj</strong>avvenningskurs i regi av rehabiliterendeteam på SFR. Forhåpentligvis vil dette føre til at flerefår den hjelpen de trenger for å slutte med <strong>hasj</strong>.Gjenn<strong>om</strong> dette håper man å redusere antall cannabisbrukerei <strong>Drammen</strong> for så å redusere antall selgere ogtilgjengeligheten til rusmidlet.Behov for informasjon <strong>om</strong> hjelpeapparatetVeien til rusfrihet oppleves s<strong>om</strong> lang av mange. Ungd<strong>om</strong>etterlyser god informasjon <strong>om</strong> hjelpeapparatetog hvor de kan henvende seg ved behov. Det er etbehov for å gjøre hjelpeapparatet mer tilgjengelig ogfå ut informasjon og kunnskap til målgruppen. Hervarierer målgruppen mell<strong>om</strong> foreldre, ungd<strong>om</strong>, brukere,fagpersoner m.fl. etter formål.Hjelpeapparatet må nå aktuelle brukere, og ungd<strong>om</strong>etterlyser bruk av ulike informasjonskanaler. Det måvære enkelt å finne frem til de ulike aktørene og detbør være lett å søke dem frem på nettet. Uteteameti <strong>Drammen</strong> hadde eksempelvis tidligere en hjemmesides<strong>om</strong> var godt besøkt av ungd<strong>om</strong>. Gjenn<strong>om</strong> dennesiden fikk vi mange henvendelse på e-post, spesieltetter besøk på ungd<strong>om</strong>sskoler og andre ungd<strong>om</strong>sarenaer.Etter <strong>om</strong>struktureringen av k<strong>om</strong>munens nettprofil,ble det satt krav til felles grafisk utseende forhele <strong>Drammen</strong> k<strong>om</strong>mune. Dette medførte en beslutning<strong>om</strong> at det ikke lenger var lov med eksternehjemmesider og Uteteamet slettet sin godt besøktehjemmeside. Den nye hjemmesiden på k<strong>om</strong>munenssystem blir av ungd<strong>om</strong> opplevd s<strong>om</strong> lite tilgjengelig.Vi mistet dermed en viktig kontaktarena med ungd<strong>om</strong>.Dette vet vi også gjelder andre virks<strong>om</strong>heteri k<strong>om</strong>munen. Uteteamet har forsøkt å veie opp fordette med å være aktive på msn og Facebook, menklarer ikke å nå opp til det gamle nivået på antallnettbasert kontakt med ungd<strong>om</strong>.Flere av våre informanter forteller at de fikk vite <strong>om</strong>Senter for rusforebygging (SFR) alt for sent.”Jeg vissteikke <strong>om</strong> SFR før jeg hadde en skikkelig breakdown oglegen avtalte et møte for meg med en ruskonsulent”.En annen sa: ”Røykere vet ingenting <strong>om</strong> hjelpeapparatet.Ingen s<strong>om</strong> veit <strong>om</strong> SFR. Istedetfor å kjefte ogsmelle når man huker inn ungd<strong>om</strong> bør man informeretydelig <strong>om</strong> hvor man kan få hjelp”. Denne informantenhadde blitt stoppet av politiet flere ganger, men54 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>55 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
56 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>hadde aldri før blitt møtt med noe han opplevde s<strong>om</strong>hjelp. I 2009 startet SFR et samarbeid med politiethvor en sosialkonsulent s<strong>om</strong> var ansatt på SFR skulleha kontorplass på politihuset med viktigste oppgaveå k<strong>om</strong>me i kontakt med unge rusmisbrukere fra 18 årog motivere dem til å ta kontakt med ruskonsulent.Om dette sier informanten: ”Det var dette s<strong>om</strong> funketfor meg siste gangen jeg ble huka. Da møtte jeg(navn til sosialkonsulenten) s<strong>om</strong> informerte <strong>om</strong> SFRog henviste meg til (navn til ruskonsulenten)”. Denneordningen er bygd på samme prinsipp s<strong>om</strong> at Senterfor oppvekst har en sosialarbeider s<strong>om</strong> har kontor påpolitihuset og skal ta seg av sakene til mindreåriges<strong>om</strong> havner hos politiet. Hensikten er at mindreårigeskal k<strong>om</strong>me i kontakt med sosialarbeideren s<strong>om</strong> skalhjelpe barnet på best mulig måte gjenn<strong>om</strong> tilrettelagteopplegg. Begge disse ordningene er tiltak for åimøtek<strong>om</strong>me ungd<strong>om</strong> slik at de får etablert kontaktmed hjelpeapparatet, og det er tydelig at dette virkeri mange tilfeller.En av våre informanter fortalte at han hadde tenktpå å slutte å røyke cannabis en god stund før sosialkonsulentenformidlet kontakt med ruskonsulent.Han var motivert, men visste ikke at han kunne fåhjelp. For ham var det viktig å poengtere at hjelpeapparatets<strong>om</strong> SFR og Uteteamet må vise seg frem.Et av hans forslag var å være mer aktive på å brukereklame på busser ol. Det kunne for eksempel stå:”ønsker du å slutte med <strong>hasj</strong> – ring... for en anonymsamtale”. Flere informanter var opptatt av at man måut av sentrum for å treffe ungd<strong>om</strong>mene. ”Det hjelperikke med reklame i sentrum, for der finner du uansettingen <strong>hasj</strong>røykere. De gjemmer seg i skogen og på andreskjermede steder”. I den forbindelse mente flereat reklame på buss var tingen, spesielt på de bussenes<strong>om</strong> gikk mot skogs<strong>om</strong>rådene s<strong>om</strong> Inntaksdammeno.l. Et annet forslag er reklame gjenn<strong>om</strong> digitale medier.Ei jente sa: ”Det trenger ikke å være noe s<strong>om</strong>flasher i ansiktet på deg. Men det kan vekke oppmerks<strong>om</strong>hetved å gi saklig og konkret informasjon <strong>om</strong> hvatiltaket inneholder og hva det kan hjelpe deg med.Mange sitter hjemme og ser mye på tv, kanskje haddetv vært et fint medium, ellers er mange på Facebook.Det må være lett å ta kontakt s<strong>om</strong> eksempelvis viaFacebook eller åpen linje hvor man kan ringe for åuforpliktende stille spørsmål ol”.Spredning av informasjon <strong>om</strong> hjelpeapparatet varogså et tema på avsluttende konsultasjon og isamtaler med samarbeidspartnere under kartleggingav nåværende håndtering. Det viser seg at det ikkebare er ungd<strong>om</strong> s<strong>om</strong> er usikre på hvilke tilbud ogtiltak vi har i k<strong>om</strong>munen. K<strong>om</strong>munikasjonen på tversav virks<strong>om</strong>heter og etater ser ikke ut til å være godnok. Det er et tydelig hull i informasjon <strong>om</strong> tiltak påde fleste nivåer.Hvordan hjelpe ungd<strong>om</strong>?Noen informanter nevnte at det er bra at Uteteametdukker opp på forskjellige steder hvor ungd<strong>om</strong>menesamler seg – dette viser at feltarbeiderne følger med.Men de mente det var uheldig at Uteteamet lett blirforbundet med politiet. En sa: ”det må k<strong>om</strong>me ut atUteteamet ikke er ”en liten spade for politiet,” mangetror det”. En annen hadde også et klart budskap tilUteteamet og natteravner: ”Vis at dere er der, værtydelige, bekreft anonymitet og informer <strong>om</strong> at dereikke er politiets høyre hånd”. For Uteteamet sin deler det viktig å opprettholde god dialog med politiet,noe s<strong>om</strong> blant annet gjøres gjenn<strong>om</strong> ukentlige møteri tverrfaglig gruppe (TFG). Med på disse møtene erforebyggende avdeling ved <strong>Drammen</strong> politistasjon,Senter for oppvekst og Senter for rusforebygging.Dette samarbeidet er viktig slik at de ulike virks<strong>om</strong>hetenesammen kan sikre best mulig oppfølging avungd<strong>om</strong> i <strong>Drammen</strong>. Uteteamet ser at ungd<strong>om</strong> ønskerlite dialog mell<strong>om</strong> Uteteamet og politiet. Men fagligsett vil de s<strong>om</strong> trenger hjelp og støtte ha fordel avet slik samarbeid på sikt. De s<strong>om</strong> ikke trenger slikoppfølging, vil heller ikke oppleve konsekvenser avet slikt samarbeid.Informantene er opptatt av at de s<strong>om</strong> ønsker å hjelpeungd<strong>om</strong>mene må ta dem på alvor. ”Ikke be dem <strong>om</strong> åtyste på andre, men fokuser på deres ønske <strong>om</strong> å slutte.Ikke døm dem, men ros dem for initiativ”. En annenmente det var viktig at ungd<strong>om</strong>mene fikk mulighettil å selv reflektere over fremtiden fremfor at voksnefortalte dem hvordan det skulle være. ”Bildene måvære tydelige s<strong>om</strong> ”hvor er du <strong>om</strong> fem år?”. Lytt, visforståelse og hjelp med respekt”. En annen sa: ”Ungd<strong>om</strong>s<strong>om</strong> ønsker å slutte, trenger aktiviteter og tilbud.De trenger et sted hvor de kan føle seg trygge og hatillit til systemet, først da tør de å be <strong>om</strong> hjelp...Ingen ønsker å bli stemplet. Alle vil jo tro noe godt<strong>om</strong> seg selv...”. Flere av informantene mente at det åstøtte ungd<strong>om</strong>men er det viktigste: ”Den s<strong>om</strong> prøverå slutte, trenger hele tiden bekreftelser på endringer,og de rundt ham / henne må backe opp disse endringene.Det er viktig at personer i hjelpeapparatet skapertillit, viser at de bryr seg og bruker direkte tale”. Et eksempelpå en informant s<strong>om</strong> opplevde at han ble hørtog tatt på alvor, var en s<strong>om</strong> fortalte at han haddeslitt volds<strong>om</strong>t med å få sove da han skulle slutte medcannabis. ”Jeg fikk tilbud <strong>om</strong> akupunktur to ganger iuken hos feltsykepleien 4 - det funket veldig bra!”. Hansyntes det var positivt at hjelpeapparatet hjalp hanmed å finne alternative løsninger fremfor å be han<strong>om</strong> å holde ut.4Feltsykepleien er et av lavterskeltilbudene til SFR.57 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
K<strong>om</strong>binasjonen mell<strong>om</strong> rus og psykiatri er noe manikke k<strong>om</strong>mer uten<strong>om</strong> når vi snakker <strong>om</strong> rusproblematikk.Dette er to elementer s<strong>om</strong> ofte hører sammen.Flere av våre informanter uttrykte manglende oppmerks<strong>om</strong>hetrundt psykisk helse hos barn og unge.For en av informantene var dette svært viktig:”Helsevesenet bør bli mer oppmerks<strong>om</strong> på sammenhengenmell<strong>om</strong> psykisk helse og rus. Har barn ellerungd<strong>om</strong> problemer med psykisk helse, bør legene følgeopp dette nøye. De bør spørre mer direkte <strong>om</strong> rusingselv <strong>om</strong> ungd<strong>om</strong>men er veldig ung. De bør også avtaleen samtale med SFR slik at man kan ha en rusforebyggendesamtale eller liknende. Støtteapparatet måvære mye mer direkte og tydelige. Ungd<strong>om</strong> hører kundet de vil høre – det nytter ikke å være indirekte, dahører de ihvertfall ikke”. Han har selv, da han var yngre,bedt legen <strong>om</strong> hjelp til å k<strong>om</strong>me i kontaktmed psykolog, men da var han ikke ”syk”nok. Han mener at det bør være lavere terskelfor å k<strong>om</strong>me i kontakt med psykolog.Dette er igjen et eksempel på samarbeidog dialog i hjelpeapparatet. Gjenn<strong>om</strong> letterehenvisningsrutiner kan flere barn og ungek<strong>om</strong>me i dialog med hjelpeapparatet. Kanskje børterskelen være lavere for å ta kontakt med psykiskehelsetjenester slik at foreldre, sosiallærere og andrekan henvende seg til eksempelvis BUPA for å få hjelpog veiledning i hvordan de på best mulig måte kanhjelpe barnet/ungd<strong>om</strong>men videre.HandlingsplanI arbeidet med handlingsplanen har det vært viktigfor oss å ta hensyn til funnene i kartleggingsprosessen,både når det gjelder ungd<strong>om</strong>mers og fagpersonersuttalelser og etterspørsler. Noe av det s<strong>om</strong> bleetterspurt er allerede ivaretatt av hjelpeapparatet, ogulike instanser jobber for å ivareta dette. Eksemplerpå dette er overganger mell<strong>om</strong> ungd<strong>om</strong>sskolen ogvideregående skole. Oppfølgingstjenesten har ansvarfor å følge opp elevene s<strong>om</strong> dropper ut av skolen, og12ungd<strong>om</strong>sskolene er mer bevisste på å videreformidleviktig informasjon <strong>om</strong> elever til ny skole når det ernødvendig. Et annet element her er selvfølgelig bevisstgjøringhos foreldre og styrke dem i å følge oppsine barn. Andre elementer, s<strong>om</strong> spredning av informasjon<strong>om</strong> hjelpeapparatet, kunnskapsformidling ogtettere samarbeid, har behov for å styrkes, og handlingsplaneninneholder tiltak s<strong>om</strong> er ment å ivaretadette.Formål Tiltak Ansvar Økon<strong>om</strong>iForebyggebruk avcannabisved å økekunnskap ogavsløre myter.Utarbeide tiltak for spredning avinformasjon og kunnskap s<strong>om</strong>Uteteamet har tilegnet seg gjenn<strong>om</strong><strong>HKH</strong>-kartleggingen. Målgruppen erfagpersoner, foreldre og ungd<strong>om</strong>.Eksempelvis:• Informere samarbeidspartnere<strong>om</strong> funn i <strong>rapport</strong>en• Bruke kunnskapen i dialog medungd<strong>om</strong> og voksne• Spre informasjon gjenn<strong>om</strong>elektroniske medierUteteametRedusere<strong>om</strong>fanget avcannabisbruki <strong>Drammen</strong>Målrettet oppsøkende arbeid motaktuelle cannabismiljøer.Identifisere miljøer, etablererelasjoner og tilby hjelp.Uteteamet58 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>3Økt kunnskap/informasjon;Ansvarliggjøreog tryggeforeldre ideres rolles<strong>om</strong> foreldreJobbe for felles forebyggende tiltak iskolen med fokus på foreldre,eksempelvis gjenn<strong>om</strong> programmetØPP og foreldreseminar.Uteteamet,politi oghelsesøstrene.59 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
Formål Tiltak Ansvar Økon<strong>om</strong>iFormål Tiltak Ansvar Økon<strong>om</strong>i456Økt kunnskap/informasjon;Styrke voksnei arbeidet medbarn og unge.”Forebygginggjenn<strong>om</strong>idretten”Gjøre det lett forungd<strong>om</strong>(og voksne s<strong>om</strong>jobber medungd<strong>om</strong>) å finnefrem til tilbud ogtiltak i k<strong>om</strong>munenetter behov.Spre informasjon<strong>om</strong> tilbudog hjelpetiltaktil ungd<strong>om</strong>Nedsette en arbeidsgruppe forå kartlegge og utvikle tiltak s<strong>om</strong> bidrartil å styrke ledere og trenere i arbeidetmed barn og unge.”Hvordan oppdage risikoutsatte ungeog hjelpe dem på best mulig måte?”Utarbeide en felles internettsidefor ungd<strong>om</strong> i <strong>Drammen</strong>.Siden skal dekke alle tilbud i k<strong>om</strong>munenog appellere til ungd<strong>om</strong>. Den skal værebrukervennlig med få klikk og nyttigelinker.Jobbe for å pr<strong>om</strong>otere felles internettsidefor ungd<strong>om</strong> i <strong>Drammen</strong>.• Kontaktinformasjon viaskjermbilde på kjøpesentreneog skolene• Lage brosjyre for felles internettsidefor ungd<strong>om</strong> i <strong>Drammen</strong>• Uteteamet og politiet deler utinformasjonsbrosjyre <strong>om</strong>internettsiden for ungd<strong>om</strong> i<strong>Drammen</strong>.Uteteamet ogBuskerudidrettskretsv/idrettsrådeti <strong>Drammen</strong>Uteteamet ogungd<strong>om</strong>srådetUteteamet, politiog SecuritasMagasinetSøke <strong>om</strong>prosjektmidler78Styrkesamarbeidetblant fagpersoneri k<strong>om</strong>munen forå sørge for bedreoppfølging avbarn og unge.”Rett hjelptil rett tid”.Sørge for atunge får denhjelpen detrenger på eneffektiv måte.Jobbe for nettverksbygging ogspredning av inforasjon <strong>om</strong> de ulikevirks<strong>om</strong>hetenes arbeids<strong>om</strong>råderog tilbud.• Oppfordre hjelpeapparatet til åoppdatere og følge med på fellesinternettside for ungd<strong>om</strong> i <strong>Drammen</strong>så fort denne er etablert.• Tett samarbeid mell<strong>om</strong> de ulikeinstansene for å sikre at unge blirhenvist til rette instans på eneffektiv måte.• Arrangere konferanser s<strong>om</strong> bidrartil utvikling av samarbeid.Jobbe for å forenkle henvisningsrutinerog styrke samarbeidet mell<strong>om</strong>1. og 2. linjetjenesten og skolene.SFRSFR60 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong> 61 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
LitteraturhenvisningAakvaag, G. (2008): ”Moderne sosiologisk teori”.Abstrakt forlag, OsloBecker, Howard (2005): ”Outsidere: Studier iafvigelses-sociologi”, Danmark: Hans Reitzels forlagBRiS, Buskerudregionens incestsenter. www.bris.orgBrown, J. H. & Caston, M.E. (1995): On bec<strong>om</strong>ing”at risk” through drug education. How symbolicpolicies and their practices affect students.Evaluation Review 19: 451 – 491.Fangen, Katrine (2001): ”En bok <strong>om</strong> nynazister”:Universitetsforlaget, OsloFoxcroft, D. & Ireland, D. & Lowe, D. & Breen,R.(2002): Primary prevention for alcohol misuse inyoung people (Review). Cochrane Database ofSystematic Reviews 2002/3. Art. No.: CD003024Goode, Erich (2005): ”Deviant behaviour”,New Jersey: Upper Saddle RiverJørgensen, M.W. og Phillips, L. (1999): ”Diskursanalyses<strong>om</strong> teori og metode” Roskilde Universitetsforlag,Samfundslittereatur, Fredriksberg.Koutakis, N. & Stattin, H. & Kerr, M. (2008):Reducing youth alcohol drinking through a parenttargetedintervention: the Ørebro preventionprogram. Addiction 103: 1629 – 1637.Mead, Georg Herbert (1967): ”Mind, Self, & Society –fr<strong>om</strong> the standpoints of a Social Behaviorist”,The University of Chicago press, Chicago and LondonNeumann, I.B. (2001): ”Mening, Materialitet, Makt:En innføring i diskursanalyse”. Fagbokforlaget, OsloPape, Hilde (2009) Skoletiltak s<strong>om</strong> synes å gi effekt:Fruktbar forskning <strong>om</strong> forebygging eller suspektehistorier <strong>om</strong> suksess?. Nordisk alkohol-& narkotikatidskrift vol. 26. 2009: 341 -354.Sandberg, Sveinung og Pedersen, Willy (2010):”Cannabiskultur”, Universitetsforlaget, OsloThuen F, Aarø, LE (2001). ”Psykisk helse og forebyggendearbeid. En litteraturgjenn<strong>om</strong>gang.”Tidsskrift for Norsk Psykologforening, 38, 410-423.Weihe, Hans – Jørgen Wallin (2008): ”RUS – Nytelse,lidelse og handling”, Abstrakt forlag AS, OsloWerch, C. E. & Owen D.M. (2002): Iatrogenic effectsof alcohol and drug prevention programs.Journal of Studies on Alcohol 63: 581 - 590Øiseth, Kjeldsen og Sundvoll (2008): ”Illustrertinformasjonsmateriale <strong>om</strong> narkotika, alkohol ogdoping”, Norsk Narkotikapolitiforening,5. reviderte utgave.Rapport:EMCDDA (2009): The Drug situation in Norway 2009.Annual Report to the European Monitoring Centrefor Drugs and Drug Addiction – EMCDDA. Oslo, SIRUSEMCDDA (2010): The Drug Situation in Norway 2010.Annual report to the European Monitoring Centre forDrugs and Drug Addiction – EMCDDA. Oslo, SIRUSVeileder:Helsedirektoratet (2009), IS-1742:”Fra bekymring til handling. En veileder <strong>om</strong> tidligintervensjon på rus<strong>om</strong>rådet”Internettsider:www.fmr.no - Forbundet Mot Rusgift:Artikkel: Ringdal, Elisabeth og Reinås, Knut T.”Cannabis - og andre narkotika - hva er situasjonen”.http://www.fmr.no/index.php?id=162631&cat=10221&printable=1 lesedato: 10.09.2010www.fhi.no - Folkehelseinstituttet:http://www.fhi.no/eway/default.aspx?pid=233&trg=MainLeft_5648&MainArea_5661=5648:0:15,2917:1:0:0:::0:0&MainLeft_5648=5544:52601::1:5647:13:::0:0lesedato: 10.09.10Tollvesenet:http://www.toll.no/templates_TAD/PressReleaseitem.aspx?id=219014&epslanguagelesedato: 07.01.2011Ørebro k<strong>om</strong>mune:http://www.orebro.se/opplesedato: 21.01.1162 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong> 63 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
Vedlegg 1:Risiko- og beskyttelsesfaktorerRisikofaktorerBeskyttelsesfaktorerRisikofaktorerBeskyttelsesfaktorerIndividuelle • Positiv til rusmidler• Tidlig debut• Utagerende, sensasjonssøkende• Manglende kunnskaper <strong>om</strong> rusog risiko• Rusvillighet• Individuell sårbarhet• Utsatt for seksuelle og fysiskeovergrep, fremtidspessimismeFamilie • Manglende tilsyn• Manglende interesse for den unge• Tilknytningsproblem• Dårlig samspill i familien og myekonflikter mell<strong>om</strong> voksne ogvoksne og barn• Tillatende oppdragerstil,rusmiddelmisbruk• Seksuelle og fysiske overgrep,stor fattigd<strong>om</strong>• Medfødt robusthetog kapasitet• Sosial k<strong>om</strong>petanse• Opplevelse av meningog sammenheng• Kreativitet• Hobbyer• fremtidsoptimisme• God k<strong>om</strong>munikasjon og samspill• Autorativ oppdragelse (kontroll ogvarme), struktur og regler, høyeresosioøkon<strong>om</strong>isk statusVenner • Rusbruk og kriminalitethos venner• Venners antisosiale normer• Lav sosial status hos vennerSkole • Dårlig skolemiljø/klima,mobbing, lese- og skrivevansker,dårlig likt, manglende eller”dårlige” venner, skulk,manglende interesse for skolenNærmiljø • Få ressurser til forebyggendearbeid, kriminalitet, normer s<strong>om</strong>aksepterer konsum, tilgang tilrusmidler, dårlig b<strong>om</strong>iljø,fattigd<strong>om</strong>• Tydelige normer, tilknytning,prososiale venner• Utvikle k<strong>om</strong>petanseog positive aktiviteter• Minst en betydningsfull voksen,prososiale venner, felles verdier,samfunnsstrukturer s<strong>om</strong> støttermestringsstrategier(Helsedirektoratet, IS-1742 ”Fra bekymring til handling.64 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong> En veileder <strong>om</strong> tidlig intervensjon på rus<strong>om</strong>rådet” s. 21)65 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
Takk til:Det er flere s<strong>om</strong> har bidratt i gjenn<strong>om</strong>føringen avkartleggingen “ungd<strong>om</strong> og cannabis i <strong>Drammen</strong>”.Vi vil gjerne takke alle ungd<strong>om</strong>mene s<strong>om</strong> har stilttil intervju, deltatt i fokusgrupper og s<strong>om</strong> har svartpå spørreskjema. Vi vil også takke samarbeidspartneres<strong>om</strong> har bidratt med innspill og refleksjonergjenn<strong>om</strong> konsultasjoner og intervjuer. Det rettesogså en takk til Petter Nesset ved k<strong>om</strong>petansesenter66 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>rus - region sør for god veiledning og inspirasjon.67 <strong>HKH</strong>-<strong>rapport</strong>
Kort <strong>om</strong> SFRSenter for rusforebygging (SFR) er en virks<strong>om</strong>het s<strong>om</strong> er organisertunder Helse- og sosialdirektøren i <strong>Drammen</strong> k<strong>om</strong>mune og arbeideretter Lov <strong>om</strong> sosiale tjenester, Lov <strong>om</strong> barnevernstjenester og Lov<strong>om</strong> helsetjenester. Virks<strong>om</strong>heten består av hoved<strong>om</strong>rådene:• Hjelpetiltak/lokale rehabiliteringstiltak• Oppfølging under, i og etter institusjonsbehandling• Legemiddelassistert rehabilitering• Oppsøkende virks<strong>om</strong>het• Lavterskel overnattingstilbud• Lavterskel helsetilbud• Oppfølging i boligSFR sine hovedmål er å drive forebyggende arbeid, gi innbyggeremed rusproblemer et tilbud fra k<strong>om</strong>munens hjelpeapparat, samtrehabilitere rusmisbrukere gjenn<strong>om</strong> et behandlingstilbud og tettoppfølging. Disse hoved<strong>om</strong>rådene er fordelt inn i tre avdelinger(Forebygging, Rehabilitering og Lavterskel) s<strong>om</strong> på forskjelligemåter tilbyr forebyggende og rusrelaterte tjenester til ungd<strong>om</strong> ogvoksne i <strong>Drammen</strong>.Spørsmål vedrørende kartleggingen stilles til Ronald Pedersen eller Cecilie Eldrup Evju.KontaktinformasjonSenter for rusforebyggingTelefon: 32 04 67 00Øvre Strandgate 12, 3018 <strong>Drammen</strong>UteteametTelefon: 32 04 55 55E-post: uteteamet@drmk.noBesøksadresse:Torgeir Vraas plass 13Postadresse:Postboks 2237 Strømsø, 3003 <strong>Drammen</strong>www.drammen.k<strong>om</strong>mune.noSenter for rusforebygging - UteteametTorgeir Vraas plass 13, 3044 <strong>Drammen</strong> • Tlf: 32 04 55 55