Utfordrande istid - Kystverket
Utfordrande istid - Kystverket
Utfordrande istid - Kystverket
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
kystglimt<br />
ETATSMAGASIN FOR KYSTVERKET I KYSTGLIMT 1 / 2010<br />
<strong>Utfordrande</strong> <strong>istid</strong><br />
SIdE 6 - 7<br />
Båtdåp og fornying<br />
side 3<br />
Hva lærte vi av Full City-aksjonen<br />
side 9<br />
Forsker på navigasjonsinstallasjoner<br />
side15
Kystdirektørens<br />
hjørne<br />
Brukerne av <strong>Kystverket</strong>s tjenester har en klar<br />
forventning om at vi klarer å følge med. At vi klarer<br />
å takle enhver utfordring som dukker opp innenfor<br />
ansvarsområdet vårt. Også i grensesnitt mot andre<br />
etater. Og at <strong>Kystverket</strong> skal være effektivt og<br />
moderne. Jeg vet at <strong>Kystverket</strong> som organisasjon<br />
er fullt i stand til å møte disse kravene! Men jeg<br />
vet også at det nå skjer så mye og så fort at vi må<br />
skjerpe oss, være årvåkne og fleksible hvis vi skal<br />
klare utfordringene.<br />
Vi er knapt ferdig med en organisasjonsutviklingsprosess<br />
før vi altså går i gang med en ny. Og når<br />
vi er ferdige med denne, kommer det sikkert flere.<br />
Noen føler at OUprosesser ikke gir arbeidsro i<br />
organisasjonen, særlig når det skjer for ofte. Jeg har<br />
forståelse for dette, og vil derfor få endringene raskt<br />
gjennomført.<br />
Jeg har for egen regning valgt å presentere et<br />
nytt organisasjonskart. I stedet for å utrede og<br />
skrive bindsterke verk om problemer og historiske<br />
betraktninger, har jeg denne gangen definert mål for<br />
endringene og vist et forslag til hvordan jeg mener<br />
at det best kan løses. Høringsprosessen gir gode<br />
innspill og forslag til endringer og presiseringer.<br />
Uansett endelig resultat; hovedmålet er å styrke<br />
hovedkontorets styringsrolle og levere best mulig<br />
kvalitet på det departementet bestiller og det<br />
brukerne venter seg.<br />
Nå på vårparten er det hovedkontoret det gjelder. Vi<br />
skal gi et godt svar på Fiskeri og kystdepartementet<br />
sin forventning om tydelig fokus på direktoratsoppgaver,<br />
tilsynsroller og en klarere inndeling i<br />
forvaltningsnivå. Denne prosessen kommer til å<br />
vare fram til sommeren. Deretter fortsetter vi med<br />
å klargjøre styringslinjene mellom hovedkontor,<br />
regioner, rederi og kompetansesentrene.<br />
Jeg har stor tro på at det vi gjør i disse prosessene<br />
kommer til å skape et bedre Kystverk som svarer til<br />
forventingene om at vi tar ansvar for sjøsikkerheten<br />
og et reint hav!<br />
Forsidefoto: Rolf Jørn Fjærbu ENdRINGER<br />
Vinterleg stemning på kysten<br />
Frode Pilskog sitt bilete av Alnes fyr på Godøya gjekk heilt til topps i<br />
årets første delkonkurranse av Kysten i bilder.<br />
Tekst: Olav Helge Matvik<br />
Med delkonkurransetema ”Vinter på kysten” syntes<br />
juryen at Pilskog sitt bilete i all si stemningsfulle og reine<br />
enkelheit fortener topplasseringa.<br />
Med rekordmange innsendte bidrag, 91 til sammen, var<br />
det imidlertid tett i toppen. HansAlexander Nesse sitt<br />
bilete av Færder fyr, einsamt kneisande i isaudet, nådde<br />
nesten opp, men endte på ein velfortent andreplass.<br />
Juryen bemerkar at biletet har eit fantastisk lys i seg.<br />
Tredjeplassen gjekk til Atle Skarstein sitt bilete av statua<br />
”Losen” i vinterdrakt. Eit vérbitt og på sin måte stemningsfullt<br />
bilete som fortener pallplasseringa.<br />
Juryen synes også at Bjørn Eide sitt fargerike blinkskot<br />
av nordlyset over innseglinga til Melbu hamn gjer seg<br />
fortent til å vere med i den endelege temafrie årskonkurransen.<br />
Andre plass: Færder fyr med is rundt.<br />
Foto: Hans-Alexander Nesse<br />
Tredje plass: Losen i vinterdrakt. Statua ”Losen”, på<br />
Risberghaugen i Sola kommune. Foto: Atle Skarsten<br />
KYSTGLIMT 2 2009 I SIde 2<br />
Vinnar av delkonkkuransen: Alnes fyr på Godøya. Foto: Frode Pilskog<br />
Populært<br />
Som nemnt har det vore rekordmange bidrag i denne<br />
delkonkurransen. Det lovar godt. Som i dei to foregåande<br />
åra vil vinnaren av årets Kysten i bilder få eit<br />
vekesopphald på eit av fyra som inngår i <strong>Kystverket</strong> si<br />
ferieheimsordning. Det er allereie no tydeleg at kampen<br />
om fyropphaldet blir hard...<br />
Tema for delkonkurransen som no er i gong er<br />
”Ferdafolk”. Fristen for den er 30. april. Så fram med<br />
kameraet og leit fram dei gode motiva. Lukke til!<br />
Med til finalen: Nordlys over innseglinga<br />
til Melbu havn. Foto: Bjørn Eide
Fakta<br />
<strong>Kystverket</strong>s fartøyer<br />
<strong>Kystverket</strong>s fartøyer brukes i vedlikehold og<br />
nyinstallasjon av navigasjonsinnretninger<br />
i farledene langs kysten. De inngår også i<br />
statens oljevernberedskap. I snitt er <strong>Kystverket</strong>s<br />
fartøyer 30 år gamle.<br />
Regjeringen bevilget i høst 45 millioner kroner,<br />
i tråd med <strong>Kystverket</strong>s fornyingsplan for fartøy.<br />
Nå jobber <strong>Kystverket</strong> med kravspesifikasjoner<br />
og prekvalifisering av mulige leverandører til<br />
nye arbeidsfartøy.<br />
<strong>Kystverket</strong> Rederi administrerer en fartøy park<br />
på 10 hovedfartøy, 7 følgebåter og 8 lettere<br />
tilsynsbåter for omreisende tilsynslag.<br />
I tillegg har etaten 25 losbåter i tjeneste<br />
langs kysten. 7 av disse er reservefartøy. Disse<br />
administreres av Senter for los/VTS.<br />
F.v. skipsfører Kurt Waagan, gudmor Hege Natland og<br />
skipsfører Odd Furset<br />
Startskudd for fornying<br />
<strong>Kystverket</strong>s har fått nytt fartøy – det første nye arbeidsfartøyet på<br />
nesten 30 år! Nykomlingen ble døpt og feiret med korpsmusikk og<br />
ballongslepp i Ålesund i januar. Begivenheten markerer starten på<br />
en foryngelse av etatens fartøypark.<br />
Tekst / foto: Gro Kibsgaard-Petersen<br />
Den nesten 23 meter lange katamaranen med navnet<br />
MS ”Lindesnes”, er svært etterlengtet. Den skal erstatte<br />
MS ”Hekkingen” sitt hjelpefartøy MS ”Bjørnøy”, som er<br />
moden for pensjonisttilværelsen. Det nye familiemedlemmet<br />
i fartøyparken er moderne på alle vis. Den tar i bruk<br />
det nyeste innen navigasjonssystemer og tilfredsstiller alle<br />
miljøkrav. Det vil også være langt raskere enn resten av<br />
fartøyfamilien. Dette vil blant annet komme oss til gode<br />
når det gjelder responstid ved akutte hendelser.<br />
Lindesnes har et mannskap på tre, som etter behov tar<br />
med seg øvrige arbeidskolleger fra ”moderfartøyet”<br />
Hekkingen, for å utføre ulike oppdrag i farledene. Fartøyet<br />
vil dermed fungere som en slags ”arbeidsplattform”. Med<br />
sin lette og moderne konstruksjon kommer Lindesnes til<br />
på helt andre og grunnere steder enn gamle Hekkingen.<br />
Båten ble bygget ved Båtservice Mandal, og har en<br />
prislapp på 25 millioner kroner, eksklusiv oljevernutstyr.<br />
11. januar 2010 var det duket for høytidelig dåp for<br />
nykomlingen, med <strong>Kystverket</strong> Rederis personalansvarlig,<br />
Hege Natland, som stolt gudmor.<br />
Mannskapet på MS Lindesnes<br />
melder fra arbeid på Søre Sunnmøre at de er godt fornøyd<br />
med fartøyet. Løfting og borring både på land og i sjøen<br />
er utprøvd med godt resultat. Sikkerheten oppleves som<br />
merkbart bedre, og med interkom i arbeidshjelmene, er<br />
også kommunikasjonen arbeidsteamet imellom enklere.<br />
– Vi ser helt klart potensiale til store forbedringer i<br />
arbeidet, melder Kurt Waagan fra Dragsundet.<br />
Nytt arbeidsår godt i gang<br />
Regionenes planer er på vei inn, og rederifartøyene har<br />
mest sannsynlig en fullsatt årsplan, der verkstedopphold<br />
og nødvendige oppgraderinger innpasses. Det er<br />
”Oljevern 02”, ”Oljevern 04”. Hekkingen og ”Vestfjord”<br />
som tar for seg navigasjonsinstallasjoner på den<br />
nordligste delen av kysten, mens ”Oljevern 01”,<br />
”Oljevern 03”, og ”Ona” opererer sør for Ålesund.<br />
”Villa” og ”Trænen”, har spesialoppgaver ift. hhv staker<br />
og skjerming og posisjonering, og har hele kysten som<br />
sitt arbeidsområde.<br />
– <strong>Kystverket</strong> må på sikt bytte ut alle arbeidsfartøyer. I<br />
den forbindelse vil man se på hvordan man kan forbedre<br />
funksjonalitet for å gjøre driften mer effektiv. <strong>Kystverket</strong><br />
jobber blant annet med å utvikle ny grunnutrusting for<br />
oljevernutstyr. Lindesnes er testpilot i så måte.<br />
(bildet under)<br />
KYSTGLIMT 2 2009 I SIde 3
Fedje VTS rustes opp<br />
I november markerte prosjektledelsen og medarbeiderne på Fedje starten<br />
på fornyingen av Fedje trafikksentral. Innen utgangen av året vil Fedje<br />
trafikksentral få ”nytt” bygg og nye støtteverktøy.<br />
Tekst: Anne Grethe Nilsen / Foto: <strong>Kystverket</strong><br />
<strong>Kystverket</strong> ble i januar 2009, som en del av regjeringens<br />
tiltakspakke, tildelt 40 millioner kroner til oppgradering av<br />
Fedje trafikksentral. Disse midlene har nå fått bein å gå<br />
på. I april starter oppgraderingen av radaranleggene ved<br />
Marøy, Vikingneset og Fedje trafikksentral. Entre prenører<br />
er allerede godt i gang med den bygnings messige<br />
renoveringen av tak og rekkverk, mens reno verings <br />
arbeidet på utsiden av bygningen ferdigstilles i juni.<br />
– Det innvendige og utvendige ”ansiktsløftet” som vi nå<br />
får, er en etterlengtet fornying som vi har jobbet lenge for,<br />
sier trafikksentralsjef Terje Alling ved Fedje trafikksentral.<br />
Får nye støtteverktøy<br />
De tekniske systemene som i dag er viktige støtteverktøy<br />
i trafikkovervåkingen skal også oppgraderes. I februar<br />
ble representanter fra alle fem trafikksentraler samlet<br />
KYSTGLIMT 2 2009 I SIde 4<br />
Fra og med neste sommer vil<br />
trafikklederne bistå og overvåke<br />
skipstrafikken fra renovert<br />
bygg, ved hjelp av ny radar og<br />
nye tekniske systemer.<br />
ved regionkontoret i Haugesund for å diskutere konkrete<br />
brukerbehov ved innføringen av brukerstøttesystemet OSS<br />
og overvåkingssystemet Cscope.<br />
Det grundige arbeidet som gjennomføres på<br />
Fedje vil være et viktig steg i videreutviklingen av<br />
trafikksentraltjenesten. Forbedrede støttesystemer vil gi<br />
trafikklederne et mye bedre grunnlag for å utføre sine<br />
oppgaver, sier seniorrådgiver og prosjektleder Malin<br />
Dreijer ved Senter for los og VTS i <strong>Kystverket</strong>.<br />
Prosjektet er opptatt av at de tildelte midlene utnyttes<br />
på en enhetlig måte. Senter for Los og VTS koordinerer<br />
og kartlegger derfor de operative behovene ved<br />
hver trafikksentral. Resultatet vil bli presentert for<br />
prosjektledelsen og trafikksentralsjefene i løpet av april.<br />
En detaljert kjøreplan for den tekniske oppgraderingen vil<br />
deretter utarbeides.<br />
Representanter fra alle fem<br />
trafikksentralene har vært<br />
sentrale i kartleggingen av<br />
trafikkledernes operative<br />
behov for de nye tekniske<br />
støtteverktøyene som nå, i<br />
første omgang, skal innføres<br />
ved Fedje trafikksentral. Fra<br />
venstre: Paul Kolseth, Ole K.<br />
Klausen, Rolf Jacobsen. Arild<br />
Engelsen, Terje Alling, Kjetil<br />
Berg Hansen.<br />
På topp med<br />
Etter tre års pause er det igjen klart<br />
for et internt fellesarrangement i<br />
kystverkregi. Kyst 2010 skal samle<br />
rundt 280 av <strong>Kystverket</strong>s operative<br />
og administrative ansatte. Plassen er<br />
Arendal og begivenheten finner sted<br />
25. til 28. mai.<br />
Hovedtemaet i år er ”Lag og omdømmebygging”<br />
og det legges opp til å dele tid og ha mange felles<br />
opplevelser. Derfor er det i programmet lagt opp til<br />
at alle deltar på alt!<br />
Fra programmet nevner vi kort: kåseri, ulike foredrag og<br />
debatter rundt omdømme og lagbygging.<br />
Det er <strong>Kystverket</strong> Sørøst som er arrangør, på oppdrag<br />
fra Kystdirektøren. Hver region og enhet har fått en<br />
kvote med deltagere. En kontaktperson er ansvarlig for<br />
logistikken rundt reise og påmelding.<br />
Kyst 2010 Fotokonkurranse<br />
Bli med på <strong>Kystverket</strong>s interne fotokonkurranse frem<br />
mot Kyst 2010. De ti beste bildene skal stilles ut på<br />
Lindesnes fyrmuseum og Arendal kulturhus.<br />
Har du / tar du bilder som illustrerer lagbygging,<br />
kystkultur, kystmiljø, folk langs kysten, sjøtransportens<br />
fortreffelighet, eller fritid på/ved kysten, bør du legge<br />
inn dine bidrag i konkurranse.<br />
I tillegg til fotoutstilling av de ti beste bildene, vil<br />
vinneren motta en helt spesiell premie: sitt eget<br />
bilde trykt på lerret og montert på ramme, i stort<br />
format. Vinneren vil bli behørig presentert under ett<br />
av fellesarrangementene Kyst 2010. Og alle bilder i<br />
konkurransen vises på Kyst 2010s blogg.<br />
For oppdatert info om arrangementet og konkurransen,<br />
se www.kyst2010.no. Her er det også mulighet for<br />
direkte kommunikasjon med prosjektgruppa og andre<br />
av Kyst 2010 sine engasjerte medarbeidere.<br />
To Kyst2010-representanter i høyde-<br />
trening før arrangementet i mai.
Illustrasjonsfoto<br />
Nye seilingsruter fra<br />
Røst til Oslofjorden<br />
1. juli 2007 ble det innført en seilingsrute for risikotrafikk i området<br />
mellom Vardø og Røst. Tilsvarende ordning for strekningene Røst–Utsira<br />
og Utsira–Oslofjorden har nå vært ute på høring.<br />
Tekst: Pål Are Lilleheim<br />
I september 2008 konkluderte en EUrapport med<br />
at seilingsruten utenfor norskekysten (Vardø – Røst)<br />
reduserer risikokostnader ved seilas i dårlig vær under<br />
gitte vindforhold med nesten 50 prosent. Etablering<br />
av seilingsruter representerer med andre ord et viktig<br />
risikoreduserende tiltak for skip utenfor norskekysten.<br />
I Stortingsmelding nr. 14 (2004–2005) ”På den sikre<br />
siden – sjøsikkerhet og oljevernberedskap”, uttalte<br />
Regjeringen at den ville etablere seilingsleder utenfor<br />
territorialfarvannet langs kysten av Vestlandet. Det er<br />
senere uttrykt, og sist som den politiske plattformen for<br />
regjeringens videre arbeid i perioden 2009–2013, at<br />
Regjeringen vil arbeide med å etablere seilingsleder langs<br />
hele kysten.<br />
<strong>Kystverket</strong> har gjennom en bredt sammensatt faggruppe<br />
utarbeidet to forslag til rutetiltak for skip utenfor<br />
Norskekysten: ett for området mellom Røst og Utsira og<br />
ett for området mellom Utsira og Oslofjorden. Forslagene<br />
er sendt på høring hver for seg.<br />
Målet med arbeidet har vært å utarbeide et nødvendig<br />
beslutningsgrunnlag for konkrete tiltak som kan gi bedre<br />
tid for å reagere (reaksjonstid), og samtidig redusere<br />
sannsynligheten for ulykker. Samtidig har man ønsket at<br />
de næringsmessige aktivitetene i området skal berøres i<br />
så liten grad som mulig.<br />
De foreslåtte rutetiltakene ligger utenfor territorialfarvannet,<br />
og forslaget må dermed vedtas av IMO<br />
(International Maritime Organization). IMO er det eneste<br />
internasjonale organ som kan fastsette slike rutetiltak.<br />
Rutetiltakene vil bli fremmet som rutetiltak for skip<br />
på vanlig måte. Det tas sikte på å fremme forslaget<br />
for behandling under IMO sitt møte sommeren 2010.<br />
Høringsfristen gikk ut 19. februar, mens fristen for innsendelsen<br />
av dokumenter til IMO er satt til 23. april.<br />
Mellomledertrening<br />
<strong>Kystverket</strong>s 35 mellomledere gjennomførte<br />
nylig første av fire samlinger i regi<br />
av AGENdA.<br />
Av Anne Berit Støyva Emblem<br />
Rundt 300 års ledererfaring samlet på ett sted gjør<br />
mellomlederprogrammet til et interessant fora både<br />
for deltakerne og konsulentene. Kystdirektøren åpnet<br />
programmet med å snakke om egne erfaringer og<br />
forventninger til program og ledelse.<br />
Allerede første samling er mellomlederne inndelt i basisgrupper<br />
der de deler ledererfaringer og gir hverandre<br />
kollegaveiledning og konkrete råd. Med andre ord<br />
er dette et aktivt utviklingsprogram der hver enkelt<br />
leder hele tiden må gi av seg selv. Den røde tråden er<br />
1. illustrasjonsbilde viser de foreslåtte seilingskorridorene<br />
fra Røst til Oslofjorden. De<br />
mørkeste feltene er trafikk separasjonssoner, de<br />
stiplede linjene er fore slåtte seilingsruter, mens<br />
den lyse fargen indikerer seilingskorridorer.<br />
2. illustrasjonsbilde er et tetthetsplott som viser<br />
trafikkbildet for fartøyer over 100 meter i 4.<br />
kvartal 2009.<br />
oppfølging av resultatene fra medarbeiderundersøkelsen.<br />
Lederne skriver nå personlige utviklingskontrakter for hva<br />
de prioriterer å forbedre i 2010. Mellomlederprogrammet<br />
er således mye mer enn de fire samlingene.<br />
Programmet inneholder også noe ledelsesteori. AGENDA<br />
fikk i gang gode diskusjoner om ”hva er egentlig<br />
ledelse”, endringsledelse og løsningsfokusert tilnærming<br />
(LØFTmetoden). En av modellene er vist over. Her<br />
diskuterte mellomlederne hvilke lederoppgaver de bruker,<br />
og ønsker å bruke, mest tid på. Neste samling holdes<br />
28.–29. april med temaet ”Meg selv som leder”, det<br />
vil si personlighetens betydning for hvordan man fyller<br />
lederrollen.<br />
Dere finner all informasjon om mellomlederprogrammet,<br />
AGENDAs presentasjoner, mål, deltakeroversikt med<br />
videre på Kystverkskolens intranettside og i Kystsak<br />
08/05096.<br />
KYSTGLIMT 2 2009 I SIde 5
Slepebåten ”Skilsø” kjempar seg fram gjennom isen. Foto: Knut Mørland<br />
Ikkje sidan vinteren 1987 har<br />
ekstrem kulden skapt like mange<br />
utfordringar for ferdsel på<br />
sjøvegen i søraust.<br />
Det er heldigvis lenge mellom<br />
kvart år isen legg seg like tjukk<br />
og gjer sjø- og havområder<br />
nærast ufram komelege. For<br />
når ekstremkulda festar grepet<br />
som i vinter, står utfordringane<br />
i kø for fleire i <strong>Kystverket</strong>, blant<br />
anna desse:<br />
Tekst: Olav Helge Matvik<br />
Eksempel på iskart<br />
KYSTGLIMT 2 2009 I SIde 6<br />
<strong>Utfordrande</strong><br />
<strong>istid</strong><br />
For administratoren<br />
– Vi har løyst isutfordringane så godt vi kan, så alt<br />
teke i betraktning kan vi vel seie at det har gått bra,<br />
meiner hamne og farvatnsjef Harald Andreassen i<br />
<strong>Kystverket</strong> Sørøst.<br />
Andreassen og kollegaene ved regionkontoret i Arendal<br />
har hatt nokre hektiske veker sidan sprengkulda for alvor<br />
festa grepet om landet vårt like etter årsskiftet.<br />
– Det var mest utfordrande i starten, spesielt i månadsskiftet<br />
januar/februar, men at vi tidleg fekk på plass ein<br />
isbrytarberedskap har nok gjort sitt til at det har gått<br />
så bra. Og sjølv om enkelte hamnemyndigheiter sikkert<br />
skulle ønskje seg enda betre beredskap, har dei fleste vist<br />
forståing for at situasjonen har vore utfordrande. All ros<br />
til dei, for det har ikkje vorte uttrykt mykje misnøye opp i<br />
det heile, seier han.<br />
Forutan <strong>Kystverket</strong> sin eigen MS ”Hekkingen” og Kystvakta<br />
sin KV ”Andenes”, har slepebåten ”Bamse Tug”<br />
blitt leigd inn. I tillegg har ein hatt slepebåtberedskapen<br />
på Sørlandet, BB ”Connector”, i bakhand.<br />
Ismeldingstenesta på <strong>Kystverket</strong> sine nettsider har vore ei<br />
prioritert oppgåve ved regionkontoret.<br />
– Vi har hatt ein person dedikert fulltid til ismeldingtenesta.<br />
Han har teke imot observasjonar, sett dei i<br />
system og presentert dei på nettsidene. På den måten<br />
har noko av pågangen på telefon blitt dempa. Likevel<br />
har vi hatt mange telefonar frå både private, kommunar<br />
og hamner, brukarar, meglarar, losar og ikkje minst media.<br />
Vi har hatt mykje dialog med media, og har fått mange<br />
positive tilbake meldingar for det, fortel Andreassen.<br />
Hamne og farvatnsjefen kjem også med mykje ros til<br />
Meteorologisk Institutt (MI).<br />
– Vi har hatt ein god dialog med dei også. Ikkje minst om<br />
å få presentert eigne iskart. Dei kom raskt på plass, og no<br />
får <strong>Kystverket</strong>s eiga kartteneste KystInfo direkte tilgang til<br />
deira vêrdata frå satellitt og radar, slik at vi får presentere<br />
iskarta der også. Det er slikt vi har snakka om tidlegare,<br />
men som sprengkulda sette fortgang på. Og isprognosar<br />
er og noko vi reknar med vil kome. MI arbeider med å få til<br />
betre grunnlagsdata for å lage gode isprognosar, seier han.<br />
For isbrytaren<br />
<strong>Kystverket</strong> sin MS ”Hekkingen” er eit av fartya som har<br />
hatt nokre hektiske veker med å halde farleiene i søraust<br />
opne, om enn ikkje isfrie.<br />
– Det er tøffe forhold. Det er slik at ein blir litt sjokkert.<br />
For å seie det slik; sidan vi kom hit har vi ikkje sett så<br />
mykje hav, det er stort sett berre is, fortel skipsførar Vidar<br />
Kristoffersen.<br />
– Eg snakka med ein som hadde teke fly frå Danmark til<br />
Kristiansand, og han sa at det såg ut til å vere is stort sett<br />
heile vegen. Vi opplever ikkje akkurat dette som global<br />
oppvarming, legg han til.<br />
”Hekkingen” er atså eit av fartya som under koordinering<br />
frå trafikksentralen i Horten har kjempa mot isen i farleiene.<br />
Den har isklasse ”ICE1B”, som vil seie at den taklar<br />
is som er opp mot 50 cm tjukk. Det stemmer godt med<br />
erfaringane Kristoffersen og mannskapet på ”Hekkingen”<br />
har gjort seg.<br />
– Vi greier 30–40 cm tjukk is, men passerer det 50 cm<br />
må vi gi oss. 30 cm skal kunne halde ein buss og 50 cm<br />
ei panservogn, for å illustrere kva det er snakk om. Eg<br />
er imponert over kor solid bygd skuta er og kor mykje<br />
juling den toler. Den er på 500 tonn, så det er sterke
Slepebåten ”Bamse Tug”<br />
kjem losskøyta ”Los 078”<br />
til unnsetning.<br />
Foto: <strong>Kystverket</strong><br />
Mange farty har fått hjelp for å kome seg fram<br />
gjennom isen. Foto: Knut Mørland<br />
naturkrefter i sving når vi køyrer inn i isen. Enkelte gongar<br />
må vi gi oss. Maskineriet får også køyrt seg bra når vi skal<br />
kome oss fram gjennom isen, fortel Krsitoffersen og kjem<br />
med eit lite apropos:<br />
– Når ein no skal anskaffe nye farty til <strong>Kystverket</strong>, håpar<br />
eg vi får båtar med isklasse og mykje krefter. Vi ser at det<br />
er behov for det. Og det er jo god reklame for <strong>Kystverket</strong><br />
når vi kan løyse slike oppgåver. Det viser at vi er til stades<br />
og at vi har ein viktig funksjon – også utover det å sørgje<br />
for installasjonar og landemerker, seier han.<br />
Isbildet endrar seg frå dag til dag, og Kristoffersen er<br />
spent på korleis det vil utvikle seg framover.<br />
– Det blir spanande å sjå. Om isen blir liggjande til pakkisen<br />
kjem drivande frå Østersjøen, vanlegvis i mars, så<br />
kan det bli enda tøffere forhold. Men vi veit ikkje. Her kan<br />
ting skje fort. Plutseleg kan litt mildvêr og varme havstraumar<br />
gjere at isen løyser seg opp raskt, understrekar<br />
Kristoffersen.<br />
For losane<br />
– Utfordringane har kome på rekkje og rad, fortel losoldermann<br />
Elise Rusten. Med ansvar for losbåtstasjonane<br />
på Skibstadsand på Hvaler i Østfold og Hvasser på Tjøme<br />
i Vesfold, har ho verkeleg fått erfart at isen skaper bry.<br />
– I Østfold har vi vore nøydd til å leige inn slepebåt,<br />
først ”Bebe” og deretter ”Bever” for å få losane ut på<br />
oppdrag. Losbåten ”Los 111” kan ikkje gå i is i heile<br />
teke og ”Los 117”, som kan gå i inntil 10 cm is, har vore<br />
på verkstad og er enno ikkje tilbake på ei stund. Men<br />
isen har vore både 30 og 40 cm så den kunne vi ikkje<br />
ha brukt uansett. For å begrense leigeutgiftene har vi<br />
samla losoppdraga, slik at fleire losar har blitt køyrt ut i<br />
Isen ligg i Grimstad hamn.<br />
Foto: Jan Ove Blindheim<br />
slengen. Det har medført litt venting for brukarane, men<br />
det har dei teke på ein fin måte, fortel Rusten, og legg til<br />
at taubåten ”Borg” frå 1917 også har vore i bruk for å få<br />
kabalen til å gå opp.<br />
– I Vestfold har vi heller ikkje isgåande losskøyte. ”Los<br />
112” kan ikkje gå i ”slush” eingong, og har vore på<br />
planlagd reparasjon, saman med ”Los 117”. Derfor blei<br />
den isgåande ”Los 078” henta fram frå opplag, men så<br />
fekk den ein lekkasje og måtte på slipp. Då leigde vi inn<br />
Tønsberg hamn sin ”Ingeborg”. Den blei nytta åleine i eit<br />
knapt døgn, men den er ikkje eigna for bording. Heldigvis<br />
fekk vi då ”Los 078” i drift igjen, men då var det<br />
for mykje is for den også, så då danna den eit radarpar<br />
med innleigde ”Ingeborg”. ”Ingeborg” gjekk føre og<br />
”Los 078” kom etter. Slik gjekk dei i om lag tre veker, til<br />
078 kunne gå åleine. Men så byrja det å tetne til med is<br />
igjen, og då danna ”Los 078” par med ”Bamse Tug”, fortel<br />
ho og legg til at losbåtkarane på Hvasser fortener ros<br />
for innsatsen dei har lagt ned for å løyse utfordringane.<br />
– Så her har det vore skikkeleg texastilstandar. Eit oppdrag<br />
som normalt tek to timar, kan no ta både ti og tolv<br />
timar. Og det er heller ikkje billeg å leige inn farty, så det<br />
blir ein kostbar vinter for <strong>Kystverket</strong>. I følgje gamlelosane<br />
vil ikkje isen gje seg med det første. Vanlegvis er det i<br />
mars dei største utfordringane kjem, fortel Rusten, og<br />
legg lattermild til at ho har vurdert å kjøpe inn sparkstøttingar<br />
slik at losane sjølv, to og to, kan kome seg ut<br />
til oppdraga på isen.<br />
– Hehe, nei, vi kan vel trygt seie det har vore ein lærerik<br />
vinter. Og vi har vel erfart at det er noko betenkeleg at<br />
<strong>Kystverket</strong> ikkje har skikkeleg isgåande losfarty. Vi ser no<br />
at det er behov for det, avsluttar Rusten.<br />
Sjømerka får mykje juling <strong>Kystverket</strong> av isen, sin og ”Hekkingen”<br />
mange vert<br />
øydelagde. Det er uvisst korleis det tek vil seg gå fram med i dette isen.<br />
merket i Lyngørfjorden, like Foto: ved Lyngør <strong>Kystverket</strong> fyr.<br />
Foto: Oddvar Salomonsen<br />
Sprengkulda set sitt preg på losskøyta ”Los 117”.<br />
Foto: <strong>Kystverket</strong>/Hvasser losbåtstasjon<br />
Fakta<br />
Istid i søraust<br />
Ein periode med ekstremkulde la seg over<br />
landet vårt rundt årsskiftet. I søraust førte det<br />
til at isen byrja å leggje seg i Oslofjorden. Etter<br />
kvart festa isen grepet, heilt frå svenskegrensa<br />
til Kristiansand, og vanskeleggjorde ferdsel<br />
på sjøen.<br />
Isbryting<br />
For å bryte is og assistere farty som treng hjelp<br />
for å kome seg gjennom isen har <strong>Kystverket</strong><br />
leigd inn slepebåten ”Bamse Tug” frå 3.<br />
februar. I tillegg blei <strong>Kystverket</strong> sin eigen MS<br />
”Hekkingen” og Kystvaktfartyet KV ”Andenes”<br />
tekne i bruk frå 5. februar. Alle desse har<br />
fått sine instruksar om kvar det er behov for<br />
isbryting frå Oslofjorden VTS. BB ”Connector”,<br />
som er slepeberedskapen på Sørlandet, har<br />
også blitt teken i bruk i Kristiansandområdet.<br />
Ismeldingar<br />
I kuldeperioden har <strong>Kystverket</strong> si ismeldingsteneste<br />
blitt oppdatert minst ein gong per<br />
dag. Dessutan har iskart inngått i <strong>Kystverket</strong> si<br />
kartteneste Kystinfo. Sjå www.kystverket.no for<br />
meir informasjon om desse.<br />
KYSTGLIMT 2 2009 I SIde 7
Fag & Fjes<br />
Fag: Regnskap<br />
Fjes: Børge Grønlund<br />
Regnskapssjefen<br />
– Regnskap er ikke kjedelig. Debet og kredit, kanskje, men regnskap er så<br />
mye mer. Regnskap er spennende, hevder regnskapssjef Børge Grønlund<br />
ved <strong>Kystverket</strong>s senter for administrasjon og regnskap, og ber om å bli<br />
trodd. Fra regnskapssentralen i Honningsvåg styres lønnsutbetalinger,<br />
fakturering og reiseregninger for hele <strong>Kystverket</strong>.<br />
Tekst: Sveinung Nedregotten / Foto: Harald Frantzen<br />
– Budsjettene i <strong>Kystverket</strong> blir stadig større og bruttobudsjettet<br />
i 2010 er på hele 2,7 milliarder kroner. Det<br />
er med andre ord store summer som skal håndteres, og<br />
det meste er innom oss ved lønn og regnskapssentralen<br />
i Honningsvåg i form av fakturahåndtering eller lønn,<br />
forteller Grønlund.<br />
Store tall<br />
Mellom 30 000 og 35 000 inngående fakturaer behandles<br />
hvert år i tillegg til 55 000 utgående fakturaer for<br />
innkreving av <strong>Kystverket</strong>s inntekter på rundt 600 millioner<br />
kroner. Tar vi med kontroll av 40 000 reiseregninger, og<br />
lønnsutbetalinger til 1000 ansatte, forstår vi at gjengen i<br />
Honningsvåg har nok å henge fingrene i.<br />
– Alle har et forhold til lønn, så når det går galt med<br />
lønnsutbetalingene får vi høre det. Heldigvis skjer ikke<br />
det ofte. Men vi er en komplisert etat i forhold til lønn.<br />
Ved siden av fast lønn har vi utstrakt bruk av variable<br />
utbetalinger, overtid og særavtaler. Men alt i alt fungerer<br />
dette godt, sier Grønlund, som anslår at rundt 50<br />
millioner utbetales til de ansatte hver måned.<br />
Arbeidet med lønn og reiseregninger er nå i stor grad<br />
samlet ved senteret i Honningsvåg. Imidlertid gjøres<br />
en del av arbeidet fortsatt ute i regionene, men de<br />
regionale utførerne er nå direkte underlagt sentralen i<br />
Honningsvåg.<br />
– Dette var ansvar og oppgaver vi tok over fra og med<br />
1. januar i år, i forbindelse med omleggingen til nytt<br />
økonomisystem, forteller Grønlund.<br />
Revolusjon<br />
Og omleggingen til nytt økonomisystem har vært et stort<br />
løft for <strong>Kystverket</strong>. Med det nye systemet har man tatt<br />
i bruk elektronisk fakturabehandling og det skal etter<br />
hvert bli enklere å få ut rapporter og oversikter for alle<br />
med budsjettansvar. I tillegg er driften av selve systemet<br />
overført til Senter for statlig økonomistyring (SSØ).<br />
Regnskapssjef Grønlund har jobbet nærmest på heltid<br />
med å få på plass dette systemet det siste året, og er<br />
stolt av resultatet:<br />
– På ett år har vi snudd oppned på hele regnskapsfunksjonen<br />
i <strong>Kystverket</strong>. Vi er i drift med et helt nytt<br />
system, samtidig som vi avslutter det gamle. Vi har fått<br />
til mye på kort tid, og jeg vil gi honnør til alle som har<br />
bidratt til dette både ved Hovedkontoret og ved senteret<br />
her i Honningsvåg. Vi har flinke folk med god kompetanse<br />
i <strong>Kystverket</strong>, berømmer Grønlund.<br />
– Vi er dessuten i en spesiell situasjon i <strong>Kystverket</strong> siden<br />
vi er med i et regnskapsprosjekt initiert av Finansdeparte<br />
mentet. Dette medfører at vi, ved siden av å føre<br />
regnskapet etter kontantprinsippet, slik alle statlige etater<br />
gjør, parallelt fører et regnskap slik private bedrifter gjør.<br />
Dette kalles periodiseringsprinsippet, og gir helt andre<br />
muligheter innenfor økonomi og resultatstyring, sier<br />
Grønlund.<br />
Utfordrende arbeidsplass<br />
Selv trives Grønlund meget godt med kollegaer og arbeids <br />
områder i <strong>Kystverket</strong>, en jobb han har hatt siden 2002.<br />
Regnskapssjef Børge Grønlund flankert av sine dyktige medarbeidere ved lønn- og regnskapssentralen i<br />
Honningsvåg: Øverst fra venstre: Liisa H. Himanka, Audhild Ninni Rones, Ellinor Kiil Bakke, Päivi Pirttijärvi, Britt<br />
Marit Sjøtun Eriksen, Randi B. Kristiansen, Lill-Tove Hansen og Hege Kiil. Nederst fra venstre: Hilde Fagerhaug,<br />
Børge A. Grønlund, Brith May Eriksen.<br />
KYSTGLIMT 2 2009 I SIde 8<br />
Fjeset<br />
Børge Grønlund<br />
Grønlund (45) begynte i <strong>Kystverket</strong> i<br />
forbindelse med omorganiseringen i 2002 da<br />
Kystdirektoratet flyttet fra Oslo til Ålesund. Da<br />
ble kompetansesentra i regionene opprettet, hvor<br />
daværende 5. distrikt blant annet fikk ansvaret<br />
for regnskap og lønn. Grønlund ble ansatt som<br />
regnskapssjef i <strong>Kystverket</strong> med fagansvaret for lønn<br />
og regnskap. Han er utdannet revisor og kom i<br />
2002 fra et privat revisjonsselskap.<br />
– <strong>Kystverket</strong> er en stor og spennende etat i konstant<br />
utvikling. Og ikke minst har det vært utvikling innenfor<br />
mitt fagfelt, spesielt de siste to årene. Jeg trives meget<br />
godt i etaten og med arbeidsoppgavene, sier Grønlund,<br />
som ikke er enig i at regnskaps og lønnsarbeid er tørt<br />
og kjedelig.<br />
– Folk tenker på regnskap som debet og kredit,<br />
men det er jo mye mer enn det: Vi forvalter hele<br />
regnskapsregelverket, og må forholde oss til<br />
avgiftsregelverk, momsregelverk, skatteregler og ta<br />
stilling til bokføring. Regnskap er spennende! Spesielt i<br />
<strong>Kystverket</strong>, avslutter en entusiastisk Børge Grønlund.<br />
Faget<br />
Fra 2002 og ut 2009 har regnskapssentralen<br />
ved Senter for administrasjon og regnskap (SAR)<br />
i Honningsvåg hatt overordnet ansvaret for<br />
lønn og regnskap. Arbeidet har vært organisert<br />
regionalt og er blitt utført i regionene. Fra 1. januar<br />
2010 kjøper <strong>Kystverket</strong> driftstjenester for det<br />
nye økonomisystemet fra SSØ (Statlig Senter for<br />
økonomistyring).Samtidig er alle regnskaps og<br />
lønnsoppgaver overført til SAR i region Troms og<br />
Finnmark, som nå har ansvar for blant annet lønn,<br />
reiseregninger og fakturabehandling.<br />
Totalt er det 19 ansatte (17,6 årsverk) ved SAR<br />
som jobber med lønn, reiseregninger og regnskap.<br />
8 av disse sitter i andre regioner.
Havaristen under slep til kai<br />
Hva lærte vi av ”Full City”- aksjonen?<br />
Lasteskipet MS ”Full City” gikk på grunn utenfor Langesund 29. juli i fjor. Oljevernaksjonen etter forliset er en<br />
av de mest kostnadskrevende oljevernaksjonene gjennomført i Norge noen gang. Oppryddingen som fulgte i<br />
månedene etter, er nå grundig evaluert.<br />
Tekst: Ane Eide Kjærås / Foto: <strong>Kystverket</strong><br />
– Det er svært viktig for oss å starte evalueringsprosessene<br />
så raskt som mulig. Da er hendelsene fortsatt<br />
relativt ”ferske” og utgangspunktet for gjennomgang er<br />
godt, sier beredskaps direktør Johan Marius Ly.<br />
Etter offentlig utlysing ble selskapet PriceWaterhouse<br />
Coopers AS (PwC) valgt for til å gjennomføre en<br />
evaluering av den statlige oljevernaksjonen etter grunnstøtingen<br />
av MS ”Full City”. Etter intervjuer med sentrale<br />
aktører, spørreundersøkelser, evalueringsmøter og gjennom<br />
gang av en stor dokumentasjonsmengde har PwC<br />
nå levert sin rapport.<br />
Evalueringsrapporten peker på noen områder der det<br />
er viktig å gjøre endringer for å styrke håndtering av<br />
fremtidige aksjoner:<br />
· Utvikle et felles styringssystem for håndtering av<br />
akutt forurensning.<br />
· <strong>Kystverket</strong> bør ha større kapasitet for å kunne gi<br />
råd og styre de Interkommunale Utvalg ved<br />
Akuttforurensning (IUA).<br />
· Kravstilling og oppfølging av IUAene anbefales lagt<br />
til <strong>Kystverket</strong>. (Ikke av KLIF, slik det er i dag.)<br />
· Det bør utvikles et felles plansystem der alle<br />
offentlige aktører i en oljevernaksjon er inkludert og<br />
der ansvar og roller er tydelig kommunisert og gode<br />
styringssystemer er på plass.<br />
· Det er påpekt behov for kompetansebygging hos<br />
aktørene gjennom flere kurs og øvelser.<br />
– <strong>Kystverket</strong> slutter seg til de fleste konklusjonene i<br />
rapporten, og som for øvrig stort sett er i tråd med våre<br />
egne funn, konstaterer beredskapsdirektør Ly, men legger<br />
også til at noen av forslagene vil ha organisatoriske og<br />
økonomiske konsekvenser og må dermed utredes videre<br />
før eventuell implementering. Mange av forslagene til<br />
forbedringer kan relativt enkelt iverksettes. Flere er under<br />
arbeid og noen er til og med gjennomført.<br />
Frem til 31.12.2009 ble det brukt omkring 15000<br />
dagsverk og oljeforurensningen berørte området fra<br />
Larvik kommune i nord til Mandal kommune i sør. Langs<br />
denne kyststrekningen er det gjennomført strandrensning<br />
etter oljepåslag på omkring 197 steder. Aksjonen er<br />
ikke endelig avsluttet. Nye befaringer og vurderinger av<br />
innsats for å sluttføre aksjonen frem mot sommeren 2010<br />
vil starte opp så fort isen er borte. Når hele aksjonen er<br />
endelig sluttført, vil <strong>Kystverket</strong> eventuelt gjennomføre en<br />
samlet evaluering av hele aksjonen.<br />
KYSTGLIMT 2 2009 I SIde 9
<strong>Kystverket</strong>s mål<br />
Alltid til stede<br />
<strong>Kystverket</strong>s mål om ”alltid til stede” handler ikke bare om hva vi gjør.<br />
Det handler også om hvem vi er.<br />
Tekst: Pål Are Lilleheim / Foto: <strong>Kystverket</strong><br />
24 timer i døgnet – 365 dager i året: <strong>Kystverket</strong> er operative<br />
og til stede for å sikre trygg ferdsel langs vår langstrakte<br />
og værharde kyst – og i beredskap for å kunne håndtere<br />
eventuelle uhell og ulykker som måtte inntreffe. Eller<br />
kanskje enda viktigere: sørge for at slike ikke inntreffer!<br />
Det formidable ansvaret som <strong>Kystverket</strong> har, fordrer<br />
tilstedeværelse av så vel mannskap som gode systemer.<br />
Ansvaret handler både om å ha effektive systemer<br />
og rutiner for døgnkontinuerlig overvåkings og<br />
beredskapstjenester, og om å være synlige aktører på de<br />
arenaer som omfatter etatens ansvarsområder.<br />
Trygg kyst<br />
Som et forebyggende tiltak er viktigheten av tilstedeværelse<br />
udiskutabel. Ferdsel langs kysten og i våre<br />
kystnære havområder, skjer året rundt. Ingen helligdager er<br />
så hellige at nyttetrafikken stopper opp. Og været er heller<br />
ikke noe som setter en stopper for dagens sjøtransport.<br />
Langt på vei overlapper <strong>Kystverket</strong>s mål om ”alltid til<br />
stede” et annet definert mål; ”sikker seilas” (se Kystglimt<br />
nr 3, 2009). Til enhver tid er personer og tjenester i<br />
etaten tilgjengelig – som hver for seg og i sum utgjør<br />
<strong>Kystverket</strong>s døgnkontinuerlige tilstedeværelse.<br />
<strong>Kystverket</strong> overvåker og kontrollerer skipstrafikk, sørger<br />
for drift og utvikling av kystens navigasjonsinstallasjoner,<br />
lostjenesten, med formidling og tilbringertjeneste,<br />
24timers beredskapsvakt mot akutt forurensing, og en<br />
rekke informasjonstjenester og service overfor brukere og<br />
publikum generelt.<br />
Sikrere<br />
Tallenes tale sier det meste om viktigheten av<br />
<strong>Kystverket</strong>s tilstedeværelse. Antallet inngrep for å avklare<br />
trafikksituasjon langs kysten, som trafikksentralene på<br />
Fedje, Kvitsøy, Brevik og Horten hadde i 2009, var 5862.<br />
Trafikksentralene på Fedje og Kvitsøy leverte alene hele<br />
9730 informasjonsmeldinger til skip.<br />
KYSTGLIMT 2 2009 I SIde 10<br />
Systemer<br />
Selv om mannskapsinnsatsen er formidabel, både i<br />
forhold til å ha oversikt og til å reagere når hendelser<br />
er under oppseiling og/eller inntreffer, er <strong>Kystverket</strong>s<br />
fokus på elektroniske og nettbaserte verktøy viktig. Det<br />
effektiviserer og øker tilgjengeligheten til <strong>Kystverket</strong>s<br />
tjenester. Eksempler på systemer som gir etatens<br />
døgnkontinuerlige tilstedeværelse er:<br />
· Automatisk identifikasjonssystem (AIS)<br />
Nettbasert informasjonssystem for identifisering<br />
av skipsbevegelser, blant annet til bruk i<br />
trafikkovervåkning.<br />
· Skipsrapporteringssystemet SafeSeaNet<br />
Rapporterings og meldingssystem som<br />
mottar obligatoriske meldinger fra skip med<br />
farlig/ forurensende last og skip over 33 BT.<br />
· LongRange Identification and Tracking (LRIT)<br />
Satellittbasert system for identifikasjon og<br />
sporing av fartøy.<br />
· Navigasjonsvarslingstjenesten (Navco)<br />
Gir sjøfarende melding om hendelser som er til<br />
fare for skipsfarten.<br />
· Losbestilling og formidling via Njord<br />
Andre nettjenester er Bølge og strømvarsling, og<br />
den nye istjenesten i <strong>Kystverket</strong>s egen kartløsning.<br />
Slepebåtberedskapen for både Sør og NordNorge viser<br />
også <strong>Kystverket</strong>s tilstedeværelse for trygg ferdsel.<br />
Synlige<br />
Det er ikke bare overvåkings og beredskapstjenestene<br />
som gjør at <strong>Kystverket</strong>s tilstedeværelse går rundt klokken.<br />
Også innenfor forvaltning kreves det tilgjengelighet<br />
utover det som omfattes som normale arbeidstider – året<br />
rundt. I tillegg handler det også om at <strong>Kystverket</strong> er synlig<br />
Fakta<br />
<strong>Kystverket</strong>s verdier<br />
Verdigrunnlaget til <strong>Kystverket</strong> sier noe om hvem<br />
vi er, og hva vi ønsker å være. Kystdirektøren<br />
har definert <strong>Kystverket</strong>s verdigrunnlag på<br />
følgende måte: – I <strong>Kystverket</strong> tar vi ansvar<br />
for sjøveien. Derfor er vi fremtidsrettet,<br />
profesjonelle, serviceorienterte, viser respekt og<br />
har godt humør.<br />
<strong>Kystverket</strong>s mål<br />
Verdier må følges av mål, som representerer<br />
både retningslinjer i nåtiden, og noe å strekke<br />
seg etter. Tidligere har vi sett på ”Kvalitet i alle<br />
ledd”, ”Rent miljø”, ”Sikker seilas” og ”Fra<br />
vei til sjø”. I neste Kystglimt presenteres siste<br />
målet: Livskraftige kystsamfunn.<br />
og tydelig i samfunnsdebatten i saker som omfatter<br />
etatens ansvarsområder.<br />
www.kystverket.no gir alle tilgang til nødvendig<br />
informasjon og nettbaserte tjenester for brukere, medier,<br />
beslutningstakere og publikum. God nettløsning blir<br />
spesielt viktig i forbindelse med aksjoner og akutte<br />
hendelser, da sidene blir primærkanal for informasjon for et<br />
stort publikum. (Se egen sak om webprosjekt neste side)
Dagens nettsider er snart historie.<br />
<strong>Kystverket</strong> får<br />
nye nettsider<br />
<strong>Kystverket</strong>.no skal rehabiliteres. På<br />
det nye nettstedet, som etter planen<br />
skal være i drift innen årsskiftet, skal<br />
hovedfokuset være på tjenesteyting<br />
overfor <strong>Kystverket</strong>s primærbrukere.<br />
Tekst: Sveinung Nedregotten<br />
Dagens nettsted ble lansert i 2004, og har etter<br />
hvert blitt utdatert på områder som profil/design,<br />
brukertilnærming, tekniske løsninger og for så<br />
vidt også på innhold. Sidene scorer også dårlig i<br />
forhold til offentlige krav og standarder. Dessuten<br />
har <strong>Kystverket</strong> fått på plass nye og nyttige systemer,<br />
som for eksempel KystSak og Kystinfo, som det er<br />
hensiktsmessig å integrere tettere i nettløsningen.<br />
Primærbrukerne i fokus<br />
Fokuset for de nye nettsidene vil i sterkere grad være<br />
på tjenesteyting overfor <strong>Kystverket</strong>s primærbrukere.<br />
Dermed bør tjenester som kart, losbestilling,<br />
navigasjonstjenester m.m få sentral plass på<br />
nettsidene. En målsetning er også å få mer og bedre<br />
informasjon på engelsk.<br />
Innhold<br />
For at de nye nettsidene skal bli best mulig trenger<br />
vi at alt eksisterende innhold gjennomgås, og at<br />
det oppdateres eller produseres nytt. Det er også<br />
ønskelig å få noen tanker og tilbakemeldinger om<br />
ny struktur og prioritering av innholdet. Det har<br />
derfor gått ut en spesifikk bestilling til hver enkelt<br />
fagavdeling/fagmiljø. Bestillingen koordineres av<br />
Kommunikasjons og informasjonsavdelingen.<br />
Underlagt EAS<br />
Webprosjektet er organisert som et under prosjekt i<br />
EASprosjektet, og har som mål å få på plass både nye<br />
internettsider og nytt intranett for <strong>Kystverket</strong>. Dagens<br />
intranettløsning skal etter planen byttes ut i 2011.<br />
PS! I utgangspunktet skulle nye nettsider være<br />
på plass i 2009, men prosjektpengene forsvant i<br />
budsjettrevisjonen.<br />
www.kystverket.no<br />
44 prosent av de som deltok i brukerundersøkelsen<br />
mente språkferdigheter<br />
var en stor eller moderat utfordring i<br />
kommunikasjonen mellom personell<br />
på land og sjø.<br />
Språket største utfordring<br />
En nasjonal brukerundersøkelse som <strong>Kystverket</strong> har gjennomført i<br />
samarbeid med Sjøfartsdirektoratet, viser at språket er den største<br />
utfordringen i kommunikasjonen mellom skip. Hele 81 prosent så på<br />
dette som en stor eller moderat utfordring.<br />
Tekst/foto: Anne Grethe Nilsen<br />
– Mange erfarne og kunnskapsrike personer har deltatt<br />
i undersøkelsen. Og det mest interessante funnet<br />
viser at språk oppleves som den største utfordringen<br />
i kommunikasjonen mellom skip, og til dels mellom<br />
skip og land, sier senioringeniør Bjørnar Kleppe ved<br />
Sjøsikkerhetsavdelingen i <strong>Kystverket</strong>.<br />
Hele 575 navigatører og personell fra landbasert<br />
maritim virksomhet deltok i undersøkelsen som ble<br />
gjennomført i november/desember 2009. Hensikten<br />
med brukerundersøkelsen var å kartlegge bruken av<br />
kommunikasjonsutstyr og andre tekniske hjelpemidler<br />
på sjø og land.<br />
Resultatene fra brukerundersøkelsen vil være en<br />
viktig del av det norske bidraget til det omfattende<br />
enavigasjonsarbeidet som nå pågår i regi av FNs<br />
sjøfartsorganisasjon IMO (International Maritime<br />
Organization).<br />
ENavigasjon er et verdensomfattende konsept for å<br />
forenkle og standardisere internasjonalt regelverk og<br />
elektroniske hjelpemidler om bord i skip og på land.<br />
Nærmere 40 land og maritime organisasjoner deltar<br />
i utvikling av konseptet som FNs sjøfartsorganisasjon<br />
IMO (International Maritime Organization) sikter på å<br />
innføre på verdensbasis.<br />
KYSTGLIMT 2 2009 I SIde 11
Freistar det med<br />
eit fyropphald i<br />
sommar?<br />
Sommaren er ikkje så langt unna<br />
som den kanskje kan virke. No er tida<br />
inne for å søkje ferieheimsordninga til<br />
<strong>Kystverket</strong> om eit opphald på eit av dei<br />
sju flotte fyra våre.<br />
Landskapa rundt fyra er fantastiske, og kvart fyr<br />
har sitt heilt særeigne preg. Sjølv om fyra ikkje har<br />
hotellstandard, er dei godt utstyrt, og mange har også<br />
båt og fiskeutstyr. Her er det berre å komme seg ut<br />
på tur, anten til fots eller i båt. Og til å kople av frå<br />
omverda og kvardagen. Dei siste 30 åra har tilsette,<br />
vikarar og pensjonistar for ein svært rimeleg penge<br />
kunna ta med seg familie eller vener og søkje dei<br />
allsidige opplevingane eit fyropphald kan gje.<br />
I sommarferien, 19.juni til 4. september, er interessa<br />
så stor at vekesopphalda blir tildelt etter loddtrekning<br />
blant søkjarane. Det er <strong>Kystverket</strong> Sørøst som<br />
administrerar ordninga. Målet er at flest mogleg skal få<br />
ferieheimsplass, og ved loddtrekninga blir dei som ikkje<br />
har brukt ordninga dei siste tre åra prioritert. I 2009 var<br />
det 6 fyr som i alt var utleigde i 61 veker. Eit fyropphald<br />
er ein ferie utanom det vanlege. Ein slik sjanse er eit<br />
privilegium. Prøv det!<br />
Fyra som inngår i ferieheimsordninga:<br />
• Glåpen fyr i Lofoten<br />
• Bjørnsund fyr, nordvest for Molde<br />
• Homborsund fyr, vest for Grimstad<br />
• Lyngør fyr, aust for Tvedestrand<br />
• Strømtangen fyr ved Kragerø<br />
• Jomfruland fyr ved Kragerø<br />
• Digerudgrunnen fyr, nord for Drøbak<br />
Tips: Bjørnsund fyr på Nordvestlandet, er no tilbake i<br />
ferieheimsordninga etter oppussinga og utbetringa i fjor.<br />
Den kan vere verdt å sjå nærmare på!<br />
Alle dei sju fyra er også til leige utanom høgsesongen,<br />
etter prinsippet ”førstemann til mølla”. Då står ein fritt<br />
i forhold til kor mange døgn ein leiger. For bestilling av<br />
opphald utanom sommarsesongen ta kontakt med<br />
AnneMari Berge.<br />
KYSTGLIMT 2 2009 I SIde 12<br />
Send søknad til:<br />
Post: <strong>Kystverket</strong> Sørøst, ”Feriehjem”,<br />
Postboks 784 Stoa, 4809 Arendal<br />
Epost: sorost@kystverket.no<br />
Telefaks: 37 01 97 01 Telefon: 07847<br />
Søknadsfrist er 15. april 2010.<br />
Pris er 200 kroner per døgn – heile året.<br />
Tildeling: Melding om tildeling blir sendt ut med brev<br />
30. april. Alle som har søkt får svar, anten ein får plass<br />
eller ikkje.<br />
Meir på intranett<br />
Søknadsskjema og nærmare informasjon om kvar<br />
ferieheim finn du på intranett (Interne støttefag –<br />
Personal – Feriehjem). Der vil du frå midten av mai og<br />
finne ein oversikt over ledige veker i sommarferien.<br />
Merk: der er spesiell info om Bjørnsund og Lyngør<br />
på intranett. Pensjonistane som ikkje har tilgang til<br />
intranett, får tilsendt informasjon og søknadsskjema ved<br />
å kontakte <strong>Kystverket</strong> Sørøst tlf 07847. Kontaktpersonar<br />
<strong>Kystverket</strong> Sørøst: Brit Larsen tlf 37019792 og Anne<br />
Mari Berge tlf 37019723.<br />
Nytt! Kvar ferieheim med eiga hyttebok<br />
For å utnytte moglegheitene i intranettet vårt, og for å<br />
dele på erfaringane mange kystverkansatte allereie har<br />
med ferieopphald på fyr, har vi no laga i stand eigne<br />
nettbaserte hyttebøker for kvart feriefyr. Det blir opp<br />
til deg å fylle dei med innhald, som til dømes praktisk<br />
informasjon om korleis ein lettast kjem seg dit, tips til<br />
aktivitetar, turar, ting ein bør huske å ta med seg, bilete<br />
og så vidare. Her kan du også legge inn historier om<br />
ting som har skjedd i løpet av opphaldet.<br />
Vi håpar de vil dele erfaringar og opplevingar, slik at nye<br />
søkjarar kan få hjelp både til å velje stad, og også til å<br />
planleggje turen sin – og gle seg! Sjå mer på intranett.<br />
STRØMTANGEN DIGERUDGRUNNEN BJØRNSUND<br />
GLÅPEN HOMBORSUND JOMFRULAND<br />
LYNGØR
Regionsamling i Midt-Norge<br />
<strong>Kystverket</strong> Midt-Norge holdt regionmøte i det idylliske fiskeværet Håholmen ved Atlanterhavsvegen 17. til 18. februar.<br />
49 deltakere fra regionkontoret, loser og losbåtførere var samlet, til et program som bød på både faglig og sosial påfyll.<br />
Tekst / foto: Gro Hodder<br />
Regionsamling i Vest<br />
driftsmøtet i <strong>Kystverket</strong> Vest fikk i år<br />
både nytt navn og ny struktur. Ved årets<br />
regionsamling 25. og 26. januar stod<br />
medarbeiderundersøkelsen i fokus, med<br />
en gjennomgang av regionens resultater<br />
og fokus på forbedrende tiltak.<br />
Tekst / foto: Anne Grethe Nilsen<br />
Rederisamling<br />
Hovedkontoret var representert ved Lidvard Måseide<br />
og Willy Gautvik. Første dag var det fellessamling<br />
der Lidvard Måseide orienterte om IKTsikkerhet og<br />
brukerstøttefunksjonen.<br />
Resten av dagen var det seminar ved Arild Hoksnes<br />
om temaet ”Bedre dager på jobben”. Dette engasjerte<br />
deltakerne og skapte mye latter og gjenkjennelse.<br />
Tema var valgt som en direkte oppfølging av<br />
medarbeiderundersøkelsen i <strong>Kystverket</strong>. Hoksnes satte<br />
fingeren på vanlige feller man går i, som påvirker miljøet<br />
negativt. Og ga samtidig mye inspirasjon til hvordan gjøre<br />
arbeidshverdagen morsommere. Om kvelden var det<br />
De 110 av regionens medarbeidere som deltok på<br />
regionsamlingen ved Ullensvang hotell i Hardanger,<br />
jobbet aktivt i tverrfaglige grupper med oppgaver basert<br />
på medarbeiderundersøkelsen. Med utviklingsmetoden<br />
”LØFT” (løsningsfokusert tilnærming) som støtte punkt,<br />
gikk gruppene gjennom de punktene i medarbeiderundersøkelsen<br />
hvor regionen fikk lavest score.<br />
Dette samarbeidet preget samlingen, med sosialt lag<br />
innimellom øktene. Det kom mange gode innspill som<br />
vil være en viktig del av regiondirektørens tiltaksliste for<br />
videreutvikling av både lederskap og arbeidsmiljøet i<br />
regionen. Også de som ikke kunne delta ble oppfordret til<br />
å bidra med innspill i etterkant av regionsamlingen.<br />
Regionsamlingen opprettholdt også den lange tradisjonen<br />
ved å hedre pensjonister og jubilanter.<br />
Se bilde s. 19.<br />
Deltakere var administrasjonen, lederne av tilsynslagene,<br />
skipsførerne og tillitsvalgtrepresentanter fra tilsynslag og<br />
fartøyene. Der var også representanter fra alle regionene<br />
og Hovedkontoret.<br />
Tema for møtet var Nasjonal transportplan, et fokus<br />
på 2010 i lys av årets oppdrag til <strong>Kystverket</strong>, status og<br />
utvikling av navigasjonsobjekter, samt SINMATprosjektet.<br />
Det ble også sett nærmere på hvordan man kan etablere<br />
et tettere samarbeid med kommunikasjonsrådgiverne.<br />
Deltakerne fikk også en oppsummering av Full Cityaksjonen<br />
sett fra fartøyenes side, samt en orientering om<br />
hvilke forventinger beredskapsavdelingen har til de nye<br />
fartøyene som skal komme. Havne og farvannsavdelingene<br />
presenterte dessuten sine fokus og overordnede planer for<br />
navigasjonsinnretningsområdet for 2010.<br />
Rederiinterne tema som prosessen for nye fartøy, årets<br />
budsjett og disponeringsplan, HMS IK og Medarbeider<br />
sosial samling med selvkomponert underholdning.<br />
Dag to var satt av til avdelingsvise møter. I tillegg til<br />
avdelingsrelevante problemstillinger , var oppfølging av<br />
med arbeider undersøkelsen også tema her.<br />
Regionsamlingen ble to dager med engasjement og friske<br />
meningsutvekslinger. Etter tilbakemeldingene å dømme,<br />
var dette noe både ansatte og ledelse satte pris på.<br />
– Når tilbakemeldingene utelukkende er så positive, kan<br />
jeg ikke være annet enn fornøyd med opplegget. Men så<br />
er det jo også en kjempeflott, positiv og kreativ gjeng som<br />
jobber i MidtNorge, sier regiondirektør Harald Tronstad.<br />
<strong>Kystverket</strong> Rederi hadde driftsmøte 11.–13. januar 2010 i Ålesund. 65 deltakere fra enhetens administrasjon og utegående<br />
enheter brukte dagene godt til å orientere, diskutere, kurse og hygge seg.<br />
Tekst: Grete Fjørtoft / Foto: Gro Kibsgaard-Petersen<br />
undersøkelsen 2009 ble tatt opp. I forbindelse<br />
med driftsmøtet ble det avholdt kurs i elektronisk<br />
fakturahåndtering for storparten av rederiets ”bestillere”.<br />
Det ble også avholdt kurs i FDV (forvaltning, drift,<br />
vedlikehold) for skippere. Til dette fikk Rederiet støtte<br />
og opplæringsbistand fra region MidtNorge og<br />
hovedkontoret.<br />
Nytt av året var at de nytilsluttede tilsynslagene også var<br />
representert ved samlingen. De deltok aktivt i rederiets<br />
arbeidsgrupper og diskusjoner.<br />
– Det er flott å få sveiset sammen mannskapet vårt<br />
med et slikt arrangement, sier rederisjef SvenMartin<br />
Tønnesen.<br />
Mandag kveld var det fest der ansatt som hadde sluttet<br />
med pensjon i 2009 og ansatte som hadde hatt 30 års<br />
tjeneste i 2009 var spesielt invitert. (Se bilde s. 19)<br />
KYSTGLIMT 2 2009 I SIde 13
Glimt fra norsk loshistorie III<br />
Losyrket har historisk vært et utfordrende og tidvis farlig yrke. Mange har mistet livet i utførelsen av sin<br />
gjerning. Krav til fysikk og god psyke har vært, og er fortsatt fremtredende. Videre er godt og riktig utstyr<br />
avgjørende. Og historien har sett en rivende utvikling.<br />
Tekst: Arild E. Syvertsen / Illustrasjonsfoto: Gro Kibsgaard-Petersen<br />
Farlige tider<br />
Losen var mest uunnværlig når været var som verst. Derfor<br />
ble ofte losens arbeid en kamp mot elementene for<br />
å overleve. Mange loser og losgutter ble borte på sjøen.<br />
Ved Svinør i 1802 var det 14 enker etter loser, mens<br />
det på Lindesnes var hele 18 losenker med 38 barn. I<br />
Kleven loslodermannskap ved Mandal ble 14 loser borte<br />
på sjøen i en periode på fire år. Slik var det rundt hele<br />
kysten. Hovedårsaken var at losene brukte åpne båter,<br />
som raskt fylte seg når sjøen brøt.<br />
Peter Norden Sølling og båttyper<br />
Kommandør Peter Norden Sølling, født i Kristiansand i<br />
1758, var opptatt av det store mannefallet. Etter egen<br />
fartstid i England, mente han at losene burde bruke dekkede<br />
båter etter engelsk modell. Kommandør Sølling hadde<br />
ingen enkel oppgave med overtale losene til å skifte<br />
båttype. Kommandøren var imidlertid standhaftig, og i<br />
1799 fikk han i samarbeid med staten bygget tre nye,<br />
dekkede losskøyter. Han seilte selv rundt hele SørNorge<br />
og viste fram båten i all slags vær. Fordelene med den<br />
nye båttypen var innlysende, og etter hvert ga mistroen<br />
seg. Det neste store framskrittet kom med Colin Archers<br />
kravellbygde, heldekkende, eikebygde losskøyte.<br />
Konkurranselosingen<br />
Losens avlønningsordning medførte konkurranselosingen.<br />
Det vil si at første mann til å praie skipet som søkte<br />
loshjelp, fikk jobben – og dermed betalingen. Dette<br />
medførte at losene ofte seilte langt til havs på utkikk<br />
etter skip å lose. De var så langt som til Doggerbank og<br />
til Københavns red. Hjemturen måtte losgutten seile den<br />
tunge losskøyta alene – ofte i stormfullt vær, ikke sjelden<br />
med forlis som resultat.<br />
KYSTGLIMT 2 2009 I SIde 14<br />
Ulabrand<br />
Den kanskje mest kjente losen fra denne perioden er Anders<br />
Jacob Johannesen, født i Tjølling i 1816. Han ble los<br />
i Ula ved Larvik losoldermannskap i 1840. Johannesen<br />
fikk sitt kallenavn fra en takknemlig skipper, som etter en<br />
vanskelig seilas fra Tjøme til Melsomvik i Vestfold utbrøt:<br />
”Du seiler som en brand”. ”Det blir Ulabrand det”,<br />
svarte Anders. Der er mange historier om Ulabrand og<br />
om alle liv og skuter han berget. Han forsvant på havet i<br />
1881, 65 år gammel. Ulabrand er et godt eksempel og et<br />
minnesmerke over alle norske loser på den tid.<br />
Farlig bording<br />
På tross av bedre båter var likevel mannefallet stort blant<br />
losene og losguttene. Mange druknet pga farlige bordingsrutiner.<br />
Losen, som var kledd i store sjøstøvler og tungt<br />
oljehyre, fikk ofte kasta til seg ei line, som han bandt om livet,<br />
før han hoppet på sjøen og ble halt om bord i fartøyet.<br />
Ved bording av større skuter hendte det at mannskapet<br />
rigget en blokk med tau og innhalerline ytterst i storråen.<br />
Losskøyta seilte så langs siden på fartøyet, og losen lot<br />
seg heise opp med rep rundt livet. Den førstnevnte metode<br />
synes mest brukt; kanskje fordi den gjorde størst inntrykk<br />
og avstedkom størst betaling. Fra 1861 til 1900 druknet<br />
det 211 loser i Sønnen og Vestenfjellske distrikter.<br />
Mye har endret seg for losyrket siden Ulabrands tid, men<br />
utfordringene er fremdeles store. Årvåkenhet og godt<br />
farvannskjennskap er nødvendige kriterier også i dag. I<br />
tillegg må losen beherske moderne utstyr. Losen må ha<br />
god fysikk og en god psykisk helse. De fleste skipssamfunn<br />
er i dag flerkulturelle, hvilket medfører at losen også<br />
bør ha gode kommunikasjons og samarbeidsevner. Slik<br />
skaper han trygg og god atmosfære på broa. Fremdeles<br />
er losyrket fritt og selvstendig.<br />
Fakta<br />
I en artikkelserie presenterer Statslos<br />
Arild Syvertsen noen glimt fra norsk loshistorie.<br />
• Forfatter: Hobbyhistoriker og statslos<br />
Arild E. Syvertsen<br />
• Presisering: Artikkelserien gir korte glimt inn i<br />
loshistorien, og er ikke ment som vitenskapelig<br />
avhandling. Dette er artikkel tre av tre.<br />
• Kilder: Jan W. KrohnHolm: ”Losvesenet i Norge<br />
250 år”, O. Storm: ”Det norske losvæsen”, Nils P.<br />
Vigeland: ”Norge på havet”, James Colin Archer og<br />
Fredrik LangeNilsen: ”Losskøyta Frithjof – hundre<br />
år med losing og lystseilas”, ”Loskapteinen” av<br />
Staveland.
Fremtidens navigasjonsinstallasjoner?<br />
Enklere montering, lettere tilsyn og vedlikehold, lengre serviceintervaller,<br />
energiøkonomisering og penger spart. Det er noen av effektene<br />
<strong>Kystverket</strong> vil få av å tenke nytt når det gjelder produksjon av, og design<br />
på navigasjonsinstallasjoner.<br />
Tekst: Pål Are Lilleheim / Foto: Pål Are Lilleheim og Per Erik Ose<br />
– Det handler om å kunne få en betydelig energiøkonomisering,<br />
å få lengre serviceintervaller og<br />
at drift og vedlikehold vil bli mer personell og<br />
kostnadseffektivt, forklarer regiondirektør Harald<br />
Tronstad i <strong>Kystverket</strong> MidtNorge. Og det er slett<br />
ikke utopiske løsninger for fremtidens navigasjonsinstallasjoner<br />
regiondirektøren snakker om. Siden<br />
slutten av november har det på regionkontorets<br />
område stått utstilt de aktuelle installasjonene i<br />
fullskala størrelser.<br />
Eksisterende teknologi<br />
Det som først og fremst gjør at det ikke er snakk om<br />
utopiske løsninger, er at løsningene som er presentert<br />
i de utstilte modellene er basert på materiale og løsninger<br />
som eksisterer i dag.<br />
– Utfordringen er å benytte dagens, men også<br />
morgendagens teknologi, slik at krav til navigasjon<br />
og sjøsikkerhet tilfredsstilles. Videre er hensyn til enkel<br />
fornying og enkel logistikk ivaretatt, og at installasjon,<br />
drift og vedlikehold kan utføres innenfor HMSregelverket<br />
på en sikker, kostnadseffektiv og miljøvennlig måte,<br />
presiserer Tronstad.<br />
Nye løsninger<br />
Konkret dreier det seg om utstrakt bruk av komposittmateriale,<br />
lysteknologi som gir bedre effekt og lengre<br />
levetid med mindre energiforbruk, ny batteriteknologi<br />
som gir langt bedre levetid, solcelleteknologi og andre<br />
energibærere som vind, vann, hybrid og lignende.<br />
– I praksis dreier det seg om å ta i bruk eksisterende<br />
I slutten av november i fjor var fiskeri- og<br />
kystminister Lisbeth Berg-Hansen i Ålesund.<br />
Der lot hun seg imponere av tankene rundt<br />
innovative løsninger med standard komponenter<br />
i navigasjonsinstallasjoner. Her sammen med<br />
regiondirektør Harald Tronstad og sjøsikkerhetsdirektør<br />
Arve Dimmen i <strong>Kystverket</strong>.<br />
Bilde til høyre: Sånn kan fremtidens navigasjonsinstallasjoner<br />
komme til å se ut. Modellene står<br />
på <strong>Kystverket</strong> Midt-Norges område i Ålesund.<br />
teknologi og materiale for å jobbe frem mer praktiske<br />
løsninger – og som har bedre overlevelsesevne i de tøffe<br />
forholdene som vi har langs kysten, og som generelt<br />
tilfredsstiller kravene som settes for denne typen<br />
installasjoner, sier Tronstad.<br />
Spennende materiale<br />
– Det er i dag et stort vedlikeholdsetterslep i <strong>Kystverket</strong>,<br />
og det er fastslått at det vil bli rimeligere å skifte ut enn<br />
å vedlikeholde mange av de gamle installasjonene. Dette<br />
prosjektet vil operere med relativt korte tidsfrister, slik<br />
at man får komme i gang med å rydde opp i vedlikeholdsetterslepet,<br />
forklarer seniorrådgiver Rune Midtkandal.<br />
Prosjektet vil ende opp i én eller flere anbuds konkurranser,<br />
og ordet kompositt er nevnt i <strong>Kystverket</strong>s interne<br />
oppdrag.<br />
– I Norge finnes det prisbelønte leverandører av<br />
komposittprodukter i verdensklasse, så det er mye god<br />
kompe tanse å trekke på i anbudssammenheng.<br />
Fakta<br />
• <strong>Kystverket</strong> har i dag 4864 installasjoner med lys.<br />
Disse omfatter fyrstasjoner, fyrlykter, lanterner og<br />
HIB (hurtigbåtmerker med indirekte belysning).<br />
I tillegg finnes en rekke andre typer installasjoner<br />
uten lys.<br />
• <strong>Kystverket</strong> regner med at lysinstallasjoner trenger<br />
minst ett tilsyn per år, og at fyrlykter trenger<br />
malingsvedlikehold hvert femte år.<br />
• <strong>Kystverket</strong> ser nå på hvordan man kan få energi og<br />
kostnadsbesparelser, samt mer effektiv montering<br />
og vedlikehold gjennom bruk av innovative<br />
løsninger med standard komponenter. Prosjektet<br />
ledes av Per Erik Ose og Rune Midtkandal.<br />
(bildet under)<br />
Kompositt produkter har interessante egenskaper i<br />
form av stor styrke, lav vekt, god varighet og begrenset<br />
vedlikeholdsbehov, opplyser Midtkandal.<br />
Simulator<br />
<strong>Kystverket</strong> besitter allerede kompetanse og erfaringsgrunnlag<br />
på komposittprodukter, som er verdifulle i dette<br />
prosjektet. Forsyningsenheten, ved Per Erik Ose, er sentral<br />
i dette prosjektet, med sin vide kompetanse og ved<br />
utarbeidelse av tegningsgrunnlag for testobjekter.<br />
27. til 29. januar i år ble det arrangert nautisk forum<br />
i regi av avdelig for farled, fyr og merker (FFM), der<br />
regionene, losene og eksterne brukere/forbund deltok<br />
på møter angående nye merkesystem. Det ble også<br />
satt av en dag til simulatorøvelser i Måløy. På forhånd<br />
hadde FFM tegnet testobjektene, som så ble lagt inn på<br />
skipssimulatoren. Formålet med sekvensen var å vurdere<br />
hvordan høyde, fargevalg og form påvirket persepsjon<br />
og dagmerkefunksjon. Simulatortestingen viste seg å<br />
være en svært nyttig arbeidsform, og vil bli brukt også i<br />
det videre arbeidet.<br />
KYSTGLIMT 2 2009 I SIde 15
..har Ordet:<br />
Rune Oksnes og Erik Skavhellen er to av medarbeiderne som inngår i vår nye støttetjeneste for IKT.<br />
Like IKT-tjenester for alle<br />
Noen tror kanskje at vi bare er til for etatens kontoransatte. Men av<br />
<strong>Kystverket</strong>s rundt 1000 ansatte, har over halvparten av oss sitt daglige<br />
virke utenfor kontorene. IKT-seksjonen tilbyr tjenester for alle.<br />
Tekst: Bente Hjelle: leder for <strong>Kystverket</strong>s IKT – seksjon<br />
Som leder for <strong>Kystverket</strong>s IKTseksjon, er det mitt ansvar å<br />
tilby stabile, gode og helhetlige IKTsystemer og tjenester<br />
til etatens ansatte og eksterne brukere. Utviklingen<br />
skjer i stadig raskere fart – både på programvare og<br />
på maskinsiden. En stor og geografisk spredt etat som<br />
<strong>Kystverket</strong> kan dra fordeler av denne utviklingen, for å<br />
få en enklere jobbhverdag, og rutiner som blir både mer<br />
systematiske, helhetlige og ettersporbare.<br />
Fra jeg startet i jobben i 2003 har jeg opplevd store<br />
endringer i bruken av IKTsystemene i etaten. For<br />
eksempel hadde ikke alle ansatte i 2003 en egen jobbepostadresse,<br />
mange ansatte var aldri pålogget interne<br />
systemer som intranett og epost, og kontorløsningen for<br />
fjernarbeidende fantes ikke. Mange gamle fagsystemer<br />
er nå erstattet av nye, mer moderne tettere integrert<br />
i hverandre. Vi har fått AIS og lospcen, og helhetlig<br />
og lik IKTløsning på fartøyene. Tilgang til informasjon<br />
på mobiltelefoner og integrering av disse mot interne<br />
fagsystemer er tatt i bruk. Og i løpet av disse årene har<br />
også mye av arbeidet med å registrere informasjon blitt<br />
flyttet ut til brukerne – for eksempel ved innføring av<br />
elektronisk reiseregning, elektronisk fakturabehandling,<br />
saksbehandling, arkivering og FDV. Og ved tettere<br />
integrasjon og dataflyt mellom systemene, unngår vi i<br />
dag mye av den dobbeltregistreringen vi tidligere måtte<br />
gjøre.<br />
Etter fjorårets OUprosess, ble IKTansvarlige i regionene<br />
tilsluttet Hovedkontorets Enhet for IKT, teknisk utvikling og<br />
kvalitet. Under denne enheten ble IKTseksjonen etablert.<br />
Den utgjør i dag 16 personer, herav 10 i Horten, og 6<br />
fordelt på regionkontorene og Hovedkontoret i Ålesund.<br />
KYSTGLIMT 2 2009 I SIde 16<br />
Alle vi jobber for å tilby effektive, stabile og<br />
gode IKT-tjenester for brukerne. I 2010 bruker alle<br />
kystverkansatte etatens sentrale dataverktøy i utførelsen<br />
av sine jobber. Losene, losbåtførere, vedlikeholdslag<br />
og personell på alle våre arbeidsfartøy benytter seg<br />
av etatens sentrale systemer for innregistrering og<br />
uthenting av informasjon, og til generell kommunikasjon<br />
internt og eksternt.<br />
Dersom noe ikke fungerer, blir vi hemmet i jobben.<br />
Dataproblemer er ikke til å unngå, men når de først<br />
oppstår, er det viktig for enkeltindividet, men også for<br />
etaten som helhet, at problemene løses så fort som mulig.<br />
Dette har vi jobbet med å få til et godt system<br />
for. Sommeren 2009 etablerte vi derfor et felles<br />
brukerstøttesenter for håndtering av IKThenvendelser<br />
for hele etaten. Tjenesten erstatter tidligere løsning med<br />
lokal datahjelp via regionens IKTansvarlig. Vi har valgt å<br />
kalle tjenesten //bss (BrukerStøtteSenter).<br />
Denne tjenesten er et felles møtepunkt for IKThenvendelser<br />
og er til for alle ansatte og eksterne<br />
brukere av <strong>Kystverket</strong>s datasystemer. Via bss skal<br />
alle ansatte kunne få råd og hjelp til datarelaterte<br />
problemer. Tjenesten er betjent i normal kontortid av 23<br />
IKTmedarbeidere, etter en rulleringsplan for alle ansatte i<br />
IKTseksjonen. Utenfor kontortiden er tjenesten bemannet<br />
med en IKTvakt, primært for å håndtere kritiske feil<br />
og stopp i de døgnoperative IKTtjenestene. Selv om<br />
datahjelptjenesten utføres av ansatte som ikke er fysisk<br />
samme sted som brukeren, kan de fjernstyre og feilsøke<br />
direkte på brukerens pc ved hjelp av fjernstyringsverktøy.<br />
Bente Hjelle<br />
Noen av fordelene med //bss:<br />
· lett tilgjengelig<br />
· like tilgjengelig for alle ansatte, uavhengig av<br />
arbeidssted<br />
· mindre sårbar for tilgjengelighet til enkelt personer<br />
raskere hjelp – bsspersonell dedikert til oppgaven<br />
Fra IKTseksjonens side er det også viktig å unytte<br />
tilgjengelig ressurser best mulig. Ved å etablere felles<br />
brukerstøttesenter, og reservere 2–3 personer til denne,<br />
har vi frigitt øvrige ansatte til å jobbe med andre<br />
prosjekter, vurdere nye løsninger, forebyggende tiltak og<br />
vedlikehold som så kommer brukerne til gode, ved bedre<br />
og mer stabile IKTløsninger.<br />
Brukerstøttesystemet er bygget på et etablert internasjonalt<br />
rammeverk som sørger for systematikk og<br />
rutiner rundt registrering og oppfølging av sakene.<br />
På den måten skal ikke henvendelser bli glemt eller<br />
borte underveis. Slik får vi også bedre oversikt over<br />
gjentakende problemer og hendelser som må vurderes i<br />
forhold til mer omfattende endringer og tiltak.<br />
Husk: For å utvikle tjenesten videre til det beste for alle<br />
ansatte, trenger vi tilbakemeldinger – ros og ris.<br />
BSStjenesten er tilgjengelig via verktøylinja øverst<br />
på intranett(//bss) , telefon (815 11 003) eller epost<br />
(bss@kystverket.no).<br />
Tjenesten er til for dere! Bruk den!
Nytt fra<br />
kulturfronten<br />
Kystkulturkonferansen<br />
Den årlige kystkulturkonferansen,<br />
som arrangeres<br />
for åttende år på rad, går<br />
av stabelen 3.–5. mai i<br />
Florø. Begivenheten er<br />
initiert av <strong>Kystverket</strong> i samarbeid med Riksantikvaren,<br />
Fiskeridirektoratet og ABMutvikling. I år skjer arrangementet<br />
i nært samarbeid med Flora kommune, i anledning<br />
av at Florø by feirer sitt 150 års jubileum. <strong>Kystverket</strong>s<br />
eiendomsenhet vil presentere utfordringer knyttet til<br />
oppfølgning av den nylig foreslåtte verneplanen.<br />
Nytt museumsbygg<br />
i dalsfjord<br />
Etter at <strong>Kystverket</strong>s etatsmuseum – Kystverkmusea – ble<br />
etablert i 2008, har den store utfordringen for Dalsfjorden<br />
fyrmuseum – avdelingen tilknyttet Sunnmøre Museum,<br />
vært å skaffe et velegnet museumsbygg. Dette ser nå ut<br />
til å finne sin løsning, ved at museet integreres i det nye<br />
skolebygget som skal reises i Dalsfjord.<br />
Stemningsbilde fra Dalsfjorden<br />
Kystens veivisere nr. 2<br />
Skriftserien, Kystens veivisere, som ble startet i fjor,<br />
kommer denne våren med sin oppfølger. Temaet i år er<br />
fyrbyggertradisjonen i Dalsfjord, og det er Bjørn Arild<br />
Ersland som er forfatter. Redaksjonen er sammensatt<br />
av representanter fra Kystverkmusea, <strong>Kystverket</strong> og<br />
Fyrhistorisk forening.<br />
Fyr.no<br />
Vi gratulerer Norsk fyrhistorisk forening med nye<br />
internettsider. Den nye hjemmesiden er oversiktlig og<br />
informasjonsrik, og foreningen legger opp til at å etablere<br />
et levende debattforum for alle som er interessert i fyr og<br />
maritim kulturhistorie. Surf innom www.fyr.no<br />
Ingeniøren<br />
som innførte<br />
IT i <strong>Kystverket</strong><br />
Etablering av solceller på fyrlykter, radionavigasjon (DGPS), trafikksentraltjenesten,<br />
automatisering av fyr, meldingssystemet SafeSeaNet,<br />
dette er bare noen av de tingene som Reidar Kjennbakken har vært med<br />
på å innføre i <strong>Kystverket</strong>.<br />
Tekst: Anne Grethe Nilsen / Foto: Jarle Hauge/Reidar Kjennbakken<br />
I løpet av sine 36 år i etaten har han deltatt i mange<br />
prosesser som i dag er en viktig del av <strong>Kystverket</strong>s<br />
tjenester. De siste tiårene har <strong>Kystverket</strong> utviklet seg til å<br />
bli en innovativ etat som har satset på ny teknologi for<br />
sikker og effektiv trafikkavvikling. Kjennbakken har i løpet<br />
av denne tida satt sitt preg på etaten ved å være med å<br />
føre etaten inn i informasjonsteknologialderen.<br />
Fremtidsfokusert<br />
Interessen for forskning og utvikling fikk han ved Norges<br />
Tekniske Høgskole, hvor han tok utdanning innenfor<br />
ingeniørdisiplinen kybernetikk.<br />
– Professoren som ledet instituttet innprentet i oss at det<br />
statiske var ikke interessant, men det dynamiske derimot,<br />
var det som gjaldt. ”Det vi har” blir litt mindre viktig<br />
mens det å stake ut retninger for hvor vi skal hen, blir<br />
mer spennende og interessant, forteller Kjennbakken.<br />
Kjennbakken begynte som avdelingsingeniør i<br />
Fyrdirektoratets elektroavdeling i 1974, og har siden den<br />
gang jobbet med design og systemutvikling, samt ledet<br />
en rekke forsknings og utviklingsprosjekter i etaten.<br />
– Vi har tatt små steg og bygd videre på disse.<br />
Fjernstyring av fyr på slutten av 70tallet var det første<br />
store ITprosjektet. Nyttige erfaringer fra prosjektet<br />
tok vi med oss videre i prosessene som kom etter.<br />
Når vi innførte IT i <strong>Kystverket</strong> ble vi advart at dette<br />
ville bli for komplisert, men vi stod på med støtte fra<br />
Fiskeridirektoratet som den gang styrte etaten, sier<br />
Kjennbakken.<br />
Den første installasjonen med solceller og Nikkel<br />
Cadmium (NiCad) batterier ble etablert ved<br />
Bremerodden i 1982. Disse batteriene benyttes<br />
også ved lignende anlegg i dag.<br />
Honnør: under regionsamlingen i januar fikk<br />
Kjennbakken, i god Kystverk-tradisjon, tildelt crest<br />
og blomster for vel utført tjeneste.<br />
En spennende tid<br />
– Vi var de første i Skandinavia som utviklet lykter som<br />
brukte solceller som kraftkilde. Det var mange som ikke<br />
trodde på dette prosjektet, så det var en spennende<br />
tid. Etter en periode med testing av forskjellige anlegg<br />
valgte vi å gå for en løsning som benyttes den dag i dag,<br />
forteller Kjennbakken.<br />
Når Kystdirektoratet ble omorganisert i 2002 ble Senter<br />
for los og VTS opprettet ved distriktskontoret i Vest.<br />
Kjennbakken begynte da som sjefingeniør i Haugesund.<br />
– I disse årene lærte jeg Reidar å kjenne som en Petter<br />
Smarttype med mange kreative ideer, sier regiondirektør<br />
John Erik Hagen i <strong>Kystverket</strong> Vest.<br />
Og når <strong>Kystverket</strong> i 2005 fikk en forespørsel fra den<br />
nylig etablerte europeiske sjøsikkerhetsorganisasjonen<br />
EMSA (European Maritime Safety Agency), om å utpeke<br />
en kreativ person som kunne være med å bygge opp<br />
organisasjonen og det europeiske meldingssystemet<br />
SafeSeaNet. – Da var svaret enkelt, dette må bli Reidar,<br />
forteller Hagen.<br />
Satser nytt, nok en gang<br />
Når Kjennbakken på nyåret gikk av med pensjon i en<br />
alder av 70 år, valgte han nok en gang å satse innovativt,<br />
og har nå etablert eget konsulentselskap. Selv som<br />
”pensjonist” vil Kjennbakken bidra til videreutviklingen<br />
i <strong>Kystverket</strong>. Han er i dag hyret inn som konsulent i den<br />
tekniske oppgraderingen av Fedje trafikksentral og EUprosjektet<br />
BLAST.<br />
KYSTGLIMT 2 2009 I SIde 17
Kortnytt<br />
Statlige kurstilbud<br />
Det kan være vanskelig å finne nok midler til<br />
kompetanse utvikling i trange budsjett. Der finnes kurs<br />
for statlige ansatte – uten kursavgift. Direktorat for IKT<br />
og forvaltning (DIFI) og Senter for statlig økonomistyring<br />
(SSØ) tilbyr flere ulike typer kurs og nettverkssamlinger.<br />
Link til kursene finnes på intranett/Kystverkskolen.<br />
Innfører nytt<br />
inspeksjonsregime<br />
1. januar 2011 erstattes nåværende regime for havnestatskontroll<br />
med et nytt inspeksjonsregime (NIR) for<br />
hele Europa. Sjøfartsdirektoratets havnestatskontroll vil<br />
fra neste år inngå i rapporteringssystemet SafeSeaNet,<br />
som en del av skipsfartens rapportering. Denne<br />
utviklingen er i tråd med EUdirektivet 2009/16/EC.<br />
En av hovedforskjellene mellom dagens system og<br />
NIR er at Low risk ships (LRS) blir belønnet med færre<br />
inspeksjoner, mens High risk ships (HRS) vil bli gjenstand<br />
for hyppigere og mer omfattende inspeksjoner.<br />
Mer om saken på kystverket.no.<br />
Ny statlig kom -<br />
munikasjonspolitikk<br />
KYSTGLIMT 2 2009 I SIde 18<br />
Regjeringen har vedtatt en ny statlig kommunikasjonspolitikk.<br />
Målet med politikken er at innbyggerne får klar<br />
informasjon om sine rettigheter, plikter og muligheter,<br />
får tilgang til informasjon om statens virksomhet og<br />
blir invitert til å ta del i utformingen av ny politikk og<br />
tjenester. Den nye kommunikasjonspolitikken legger<br />
vekt på at staten har kunnskap om sine målgruppers<br />
behov, forutsetninger og synspunkter, er effektiv i<br />
sin kommunikasjon og utnytter ny teknologi og nye<br />
kanaler.<br />
Positive til<br />
Kystverkkonferansen<br />
Kystverkkonferansen 2009 gikk av stabelen i Svolvær<br />
i begynnelsen av desember, og deltakernes evaluering<br />
viste at <strong>Kystverket</strong> lyktes godt med å nå ut til samarbeidspartnere,<br />
publikum og brukere. Temaet for konferansen<br />
var ”Det skjer igjen – erfaringer etter ’Full City’”.<br />
– Kystverkkonferansen vil bli videreført i år. Som i 2009<br />
vil vi følge nøye med for å velge et relevant, aktuelt<br />
og engasjerende tema, forteller kystdirektør Kirsti<br />
Slotsvik. Lokalisering vil følgelig bli avgjort når tema<br />
for konferansen er valgt.<br />
Fornyet avtale<br />
med Forsvaret<br />
Kystdirektør Kirsti Slotsvik og sjefen for Forsvarets<br />
operative hovedkvarter (FOH), generalløytnant Bernt Iver<br />
Ferdinand Brovold undertegnet i midten av februar en<br />
ny samarbeidsavtale. Med det er et viktig samarbeid for<br />
sikkerheten langs kysten videreført. Per i dag er det et<br />
tjuetalls avtaler som regulerer det omfattende samarbeidet<br />
mellom <strong>Kystverket</strong> og Forsvaret.<br />
Nå starter et arbeid med å forenkle avtaleverket, og<br />
kvalitetssikre det slik at det både blir oversiktlig, fornuftig<br />
og like fullt gyldig. <strong>Kystverket</strong> og FOH er strategiske<br />
samarbeidspartnere når det gjelder maritim sikkerhet, og<br />
det er tett og nær kontakt både på ledernivå og mellom<br />
de forskjellige avdelingene i <strong>Kystverket</strong> og blant annet de<br />
to kystvakt skvadronene på Sortland og i Bergen.<br />
Færre ulykker med los<br />
<strong>Kystverket</strong>s ulykkesstatistikk for 2009, viser at antall<br />
skipsulykker med los om bord er nær halvert. Antallet har<br />
gått ned fra 15 i 2008 til 8 i 2009. Totalt ble det utført<br />
om lag 42 000 losoppdrag i 2009, mot om lag 48 000 i<br />
2008, melder <strong>Kystverket</strong>.<br />
– Det er gledelig at antall ulykker med los om bord har<br />
gått ned i 2009, sier sjøsikkerhetsdirektør Arve Dimmen<br />
i <strong>Kystverket</strong>.<br />
– Men fortsatt har vi høy fokus på ulykker og de<br />
bakenforliggende årsaker, og setter i verk flere tiltak for<br />
ytterligere å redusere antallet skipsulykker i våre farvann,<br />
fortsetter han.<br />
Til sammenligning er det for 2009 registrert 28 skipsulykker<br />
der losplikten er tilfredstilt ved bruk av farledsbevis,<br />
en økning på 3 fra 2008. Det var nesten like mange<br />
seilaser med farledsbevis som med los. Totalt var det<br />
en trafikknedgang på rundt 12 prosent målt i antall<br />
losoppdrag fra 2008 til 2009.<br />
Følg BLAST på nett<br />
EUprosjektet BLAST har fått sin egen hjemmeside.<br />
<strong>Kystverket</strong> deltar i flere av gruppene i prosjektet, som<br />
skal samhandle informasjon fra land og sjø. Prosjektet<br />
som går over tre år er et samarbeid mellom seks land<br />
i Nordsjøregionen. Hovedmålet til BLAST er å styrke<br />
kystsoneforvaltningen og sikkerheten til sjøs – med<br />
klimaendringer som bakteppe. På prosjektets nye<br />
hjemmeside vil man finne informasjon om det pågående<br />
arbeidet, og resultater fra de forskjellige arbeidsgruppene<br />
i prosjektet.<br />
Du kan besøke prosjektets hjemmeside her:<br />
www.blastproject.eu.<br />
Rift om Bjørnøy<br />
Det viser seg for øvrig å være stor interesser for å overta<br />
det pensjonerte ”hjelpefartøyet” Bjørnøy. Konkrete bud<br />
har kommet inn. Bjørnøys videre skjebne er ikke bestemt.<br />
Det større hovedfartøyet Grinna ble i fjor solgt til Tyskland<br />
for 2, 6 million. Grinna her til venstre.
Personalia<br />
Velkommen (nyansatte)<br />
Navn Tittel Avdeling Ansettelsesdato<br />
Rolv Sandvik skipsfører KYVR MS Oljevern 04 01.01.10<br />
Nils Bjørn Skarseth styrmann KYVR MS Ona 08.02.10<br />
Willy Egon Gautvik overingeniør KYVHKIKEÅ 01.01.10<br />
Hans M. Midtsand1 seniorrådgiver KYVHKSSAÅ 15.03.10<br />
Wenche S. Stenvang seniorrådgiver KYVHKBEAH 22.03.10<br />
Hermann Hoel losbåtfører KYVSØ Hvasser losstasjon 07.12.09<br />
Oddbjørn S. Hårsvær losaspirant KYVN Lødingen losstasjon 11.01.10<br />
Vi gratulerer - 50 år<br />
Navn Tittel Avdeling Bursdagsdato<br />
Hege Natland personalsjef KYVR 19.04.10<br />
Jorid Walsøe Sandmo konsulent KVTF Stab 25.02.10<br />
Pæivi Pirttijærvi konsulent KVTF regnskapssentralen 29.02.10<br />
Stig Tønderlund statslos KVTF Honningsvåg losst 11.03.10<br />
Arve Gangåssæter statslos KVVV Karmøy losstasjon 04.02.10<br />
Jan Magne Fosse statslos KVVV Bergen losstasjon 27.04.10<br />
Torfinn H. Walsøe controller KYVN 12.03.10<br />
Svein R Valle statslos KYVMN Trondheim losst. 06.01.10<br />
Sindre K Nerland losbåtfører KYVMN Ålesund losst 17.01.10<br />
Vi gratulerer - 60 år<br />
Navn Tittel Avdeling Bursdagsdato<br />
Sam Fagerland elektriker KYVR 07.02.10<br />
Jostein Mo maskinist KYVR MS Hekkingen 03.05.10<br />
Roger Andersen avdelingsingeniør KYVHKBEAB 30.04.10<br />
Harald Karlsen losformidler KYVSØ Oslofjorden sjøt.avd. 02.02.10<br />
Vidar Moe losbåtfører KYVSØ Hvasser losst. 02.04.10<br />
Jostein A. Hofsøy trafikkleder KYVSØ Horten trafikksentr. 07.04.10<br />
Asbjørn M. Dehlin senioringeniør KYVN Senter for utbygging 24.03.10<br />
Svein T Kummernes statslos KYVMN Kristiansund losst 06.01.10<br />
Vi takker<br />
Navn Tittel Avdeling Pensjonsdato<br />
Ruben Fagerheim fagarbeider KYVR Tilsynslag Nordland 01.07.09<br />
Terje Leikanger styrmann KYVR MS Oljevern 03 01.10.09<br />
Svein Otto Nykrem styrmann KYVR MS Ona 01.01.10<br />
Eivind Lillebø skipsfører KYVR MS Ona 01.01.10<br />
Svein E Nilsen trafikkleder KYVSØ Brevik Trafikksentral 31.03.09<br />
Ragnar Andersen statslos KYVSØ Drammen losstasjon 31.12.09<br />
Tore Olsen losoldermann KYVSØ Oslofjorden sjøtr.avd. 31.01.10<br />
Per H. Pettersen statslos KYVSØ Kr.sand losstasjon 31.01.10<br />
Mathisen Jack losbåtfører KYVSØ Hvasser losst. 28.02.10<br />
Viggo Eilertsen losbåtfører KYVN Lødingen losstasjon 01.01.10<br />
Thoralf Kristiansen statslos KYVN Sandnessjøen losst. 01.01.10<br />
Pensjonsheder i Vest<br />
Fra høyre: losoldermann Kristian Larsen, losbåtfører Geir Inge Haaland sammen med<br />
regiondirektør John Erik Hagen, losbåtfører Harald Haga, og sjefingeniør Reidar<br />
Kjennbakken.<br />
Hagen var Kystverknissen<br />
Det var regiondirektør John Erik Hagen i <strong>Kystverket</strong> Vest som gjemte seg bak<br />
nisseskjegget i forrige nummer av Kystglimt. Redaksjonen takker Hagen for sporty<br />
innsats. Av de innsendte svarene har vi trukket ut Eirik Gurandsrud, avdelingsleder<br />
ved Tungesnes fyr (del av Jærmuseet/Kystverkmusea), som vinner. Han får en Tikka<br />
XP hodelykt i premie.<br />
Julenøtter<br />
En hodelykt sendes også til Tom Roger<br />
Wister ved <strong>Kystverket</strong>s IKTsenter i<br />
Horten. Wister kom seg gjennom alle 8<br />
deloppgavene, og fant fram til ”Slotsvik”<br />
som riktig løsningsord på julenøttene.<br />
Premiene er hentet fra <strong>Kystverket</strong>s<br />
sentrallager. Vi takker for innsatsen i<br />
konkurransene og gratulerer vinnerne!<br />
Mer tid til golf<br />
1. januar 2010 gikk Anders Thunem over i pensjonistenes rekker. Dette ble markert<br />
med en hyggelig sammenkomst med kolleger ved regionkontoret i MidtNorge.<br />
Thunem har vært ansatt i etaten over 21 år – først som materialforvalter og<br />
senere som dataansvarlig. Regiondirektør Harald Tronstad takket for innsatsen og<br />
overrakte blomster og gaver. Anders fikk også oppmerksomhet fra IKTseksjonen og<br />
Parat. Vi ønsker Anders lykke til med mange gode år som pensjonist, og at han nå<br />
får bedre tid til å dyrke sin store hobby – nemlig golf.<br />
Rederiveteraner hedret<br />
Under driftsmøte for <strong>Kystverket</strong> Rederi, ble årets pensjonister og 30års<br />
jubilanter hedret. Under festmiddagen fikk hele 10 staute kystverkkarer<br />
velfortjente takk og godord fra rederisjef SvenMartin Tønnessen og de tre<br />
arbeidstakerorganisasjonene.<br />
Bak fra venstre:<br />
Thor Arvid Kiil skipsfører M/S Oljevern 02, Leif Ragnar Lundli maskin M/S Oljevern<br />
04, Bjørnar Paul Paulsen styrmann M/S Oljevern 04, Herleif Johan Waage<br />
maskinist M/S Blåna. Framme fra v: Eivind Magne Lillebø Skipsfører M/S Ona,<br />
Ruben Fagerheim tilsynslag Nordland, Svein Otto Nykrem styrmann M/S Ona,<br />
Terje Leikanger styrmann M/S Oljevern 03, Finn Fredriksen styrmann M/S Trænen,<br />
Olav Johannes Stenstvedt tilsynslag Buholmsråsa.<br />
KYSTGLIMT 2 2009 I SIde 19
Fotoglimtet<br />
Fotoglimtet i denne utgåva av Kystglimt er eit bilete som Thor Ivar Hansen har sendt inn til fotokonkyrransen Kysten i bilder. Det viser elevar som får føle på kroppen<br />
kor vérhardt det kan vere på kysten. Dei er på besøk på Lindesnes fyr i samband med den kulturelle skolesekken, og det er tydeleg at den kalde vinden har fått eit<br />
godt tak ved fyret.<br />
<strong>Kystverket</strong>s Hovedkontor<br />
Serviceboks 2, 6025 Ålesund<br />
Tlf: 07847<br />
Faks: 70 23 10 08<br />
Epost: post@kystverket.no<br />
KommuniKaSjonSavdElingEn:<br />
Kommunikasjonsdirektør:<br />
ola.stenvaagnes@kystverket.no | Tlf. 70 23 11 08<br />
Kommunikasjonsrådgivere:<br />
pal.are.lilleheim@kystverket.no | Tlf. 70 23 10 31<br />
ane.eide.kjeras@kystverket.no | Tlf. 33 03 48 14<br />
anne.grethe.nilsen@kystverket.no | Tlf. 52 73 33 16<br />
sveinung.nedregotten@kystverket.no | Tlf. 70 23 10 76<br />
gro.kibsgaard@kystverket.no | 70 23 10 16<br />
olav.helge.matvik@kystverket.no | 70 23 10 52<br />
Andre infokontakter:<br />
Sørøst:<br />
martin.zeiffert@kystverket.no<br />
Midt-Norge:<br />
pal.are.lilleheim@kystverket.no<br />
Nordland:<br />
atle.roenning@kystverket.no<br />
Troms og Finnmark:<br />
inger.hansen@kystverket.no<br />
<strong>Kystverket</strong> Rederi:<br />
grete.fjoertoft@kystverket.no<br />
Neste utgave av Kystglimt :<br />
• Hva avverget vi i fjor? • Sentralborddamene har ordet<br />
• Alt om Kyst2010<br />
KYSTGLIMT 2 2009 I SIde 20<br />
Redaksjonen avsluttet 22. februar 2010<br />
Utgiver: <strong>Kystverket</strong>s Kommunikasjonsavdeling<br />
Design: Havnevik<br />
Trykk: Bodoni<br />
Distribusjon:<br />
Fast ansatte<br />
Pensjonister<br />
Samarbeidspartnere<br />
Alltid oppdatert<br />
Nyhetssaker og fagstoff finner du på<br />
www.kystverket.no<br />
og som ansatt: mer på intranett.<br />
Vet du om KV-pensjonister som ikke får<br />
Kystglimt i posten, kontakt ditt regionkontor.<br />
Neste utgivelse: 7. juni<br />
MILJØMERKET<br />
241 Trykksak 699