En beskrivelse av de 18 største vassdragene i Sund kommune
En beskrivelse av de 18 største vassdragene i Sund kommune
En beskrivelse av de 18 største vassdragene i Sund kommune
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
RAPPORTENS TITTEL:<strong>En</strong> <strong>beskrivelse</strong> <strong>av</strong> <strong>de</strong> <strong>18</strong> største <strong>vassdragene</strong> i <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong>.FORFATTERE:Cand.scient. Annie BjørklundOPPDRAGSGIVER:<strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong>, ved miljøvernleiar Åge Landro, 5382 SkogsvågFylkesmannens miljøvern<strong>av</strong><strong>de</strong>ling, ved vassdragsforvalter Johannes Høvik..OPPDRAGET GITT: ARBEIDET UTFØRT: RAPPORT DATO:November 1993 juni - september 1994 23.september 1994RAPPORT NR: ANTALL SIDER: ISBN NR:RAPPORT SAMMENDRAG:130 43 ISBN-82-7658-035-1Det er samlet inn opplysninger vedrøren<strong>de</strong> arealbruk, husdyrhold, bosetting og kloakkeringsforhold inedslagsfeltene til <strong>de</strong> <strong>18</strong> største <strong>vassdragene</strong> i <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong>. Vi<strong>de</strong>re er innsjøenes størrelse,vannutskiftning og teoretisk anslåtte tilførsler <strong>av</strong> næringsstoffer beregnet. Innsjøenens tilstand er omtalt<strong>de</strong>r en har kjennskap til <strong>de</strong>nne, men ellers er alle større innsjøer tålegrensevur<strong>de</strong>rt med hensyn pånæringstilførsler.Rapporten er ment å danne et grunnlag for <strong>de</strong>t vi<strong>de</strong>re planarbei<strong>de</strong>t vedrøren<strong>de</strong> bruk <strong>av</strong>vassdragsressursene i <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong>, og bør brukes sammen med <strong>de</strong>n tidligere utgitte"Naturressurskartlegging i <strong>kommune</strong>ne <strong>Sund</strong>, Fjell og Øygar<strong>de</strong>n: Miljøkvalitet i vassdrag" (Johnsen ogBjørklund, 1993).EMNEORD:Vassdrags<strong>beskrivelse</strong>SUBJECT ITEMS:RÅDGIVENDE BIOLOGER ASBredsgår<strong>de</strong>n, Bryggen, N-5003 BergenForetaksnummer 843667082Telefon: 55 31 02 78Telefax: 55 31 62 752
FORORDRådgiven<strong>de</strong> Biologer har på oppdrag fra <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong> og vassdragsforvalteren i Hordaland, JohannesHøvik, gjennomført en grunnlags<strong>beskrivelse</strong> <strong>av</strong> <strong>de</strong> største <strong>vassdragene</strong> på Sotra. Denne rapportenomhandler <strong>vassdragene</strong> i <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong>, og <strong>de</strong>t er utarbei<strong>de</strong>t en tilsvaren<strong>de</strong> rapport for Fjell <strong>kommune</strong>(Bjørklund & Johnsen 1994). Arbei<strong>de</strong>t er i sin helhet finansiert <strong>av</strong> Fylkesmannens miljøvern<strong>av</strong><strong>de</strong>ling.Dette arbei<strong>de</strong>t er en direkte oppfølging <strong>av</strong> "Naturressurskartlegging i <strong>kommune</strong>ne <strong>Sund</strong>, Fjell ogØygar<strong>de</strong>n: Miljøkvalitet i vassdrag" (Johnsen og Bjørklund 1993), <strong>de</strong>r en sammenstilte <strong>de</strong>n foreliggen<strong>de</strong>informasjonen om miljøkvalitet i un<strong>de</strong>rsøkte vassdrag i <strong>kommune</strong>ne.Målsetting med <strong>de</strong>tte arbei<strong>de</strong>t har vært å sammenstille informasjon vedrøren<strong>de</strong> <strong>vassdragene</strong>sbeskaffenhet og <strong>de</strong>n eksisteren<strong>de</strong> bruk <strong>av</strong> bå<strong>de</strong> nedslagsfelt og selve vassdraget. Det er <strong>de</strong>rfor samletinn opplysninger vedrøren<strong>de</strong> arealbruk, husdyrhold, bosetting og kloakkering for hvert nedslagsfelt. Vi<strong>de</strong>reer innsjøenes størrelse, vannutskifting og teoretiske anslåtte tilførsler <strong>av</strong> næringsstoffer beregnet.Innsjøenes tilstand er omtalt <strong>de</strong>r en har hatt kjennskap til <strong>de</strong>nne, men ellers er alle større innsjøertålegrensevur<strong>de</strong>rt med hensyn på næringstilførsler. Det er ikke foretatt nye målinger <strong>av</strong> noe slag iforbin<strong>de</strong>lse med <strong>de</strong>tte arbei<strong>de</strong>t.Rapporten er ment som et oppslagsverk for <strong>vassdragene</strong> i <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong>, og vil forhåpentligvis væreet nyttig hjelpemid<strong>de</strong>l i <strong>de</strong>t vi<strong>de</strong>re planarbei<strong>de</strong>t vedrøren<strong>de</strong> utnyttelse <strong>av</strong> vassdragsressursene i<strong>kommune</strong>n. Her er samlet opplysninger som er viktige bå<strong>de</strong> i framtidige konkrete vassdragsplaner, forhovedplan for <strong>av</strong>løp, for hovedplan for vannforsyning samt for <strong>de</strong>n generelle planlegging <strong>av</strong> <strong>kommune</strong>nsarealbruk.Opplysningene om arealbruk og husdyrhold i landbruket er framskaffet <strong>av</strong> Landbrukskontoret i <strong>Sund</strong>, Fjellog Øygar<strong>de</strong>n ved Nils Gjengedal og Terje Kristiansen. Informasjon om bosettings- ogkloakkeringsforhol<strong>de</strong>ne i <strong>kommune</strong>n er framskaffet <strong>av</strong> teknisk etat ved Nils An<strong>de</strong>rs Mæland. MiljøvernleiarÅge Landro har gjennom hele prosjektet vært behjelpelig med forskjellige opplysninger. Samtlige takkesfor <strong>de</strong>res bidrag til <strong>de</strong>nne sammenstillingen.Rådgiven<strong>de</strong> Biologer takker <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong> ved miljøvernleiar Åge Landro og vassdragsforvalterJohannes Høvik, Fylkesmannens miljøvern<strong>av</strong><strong>de</strong>ling, for oppdraget.Bergen, 21. september, 1994.3
INNHOLDSFORTEGNELSE)))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))FORORD ...................................................................... 3INNHOLDSFORTEGNELSE ...................................................... 4VASSDRAGENE I SUND KOMMUNE ................................................ 5Vassdragenes nedslagsfelt .................................................. 5Innsjøene i <strong>Sund</strong> .......................................................... 6Sammenfatten<strong>de</strong> tabeller over <strong>vassdragene</strong> og innsjøene .......................... 8VASSDRAGSBESKRIVELSER ................................................... 11Dommedalsvassdraget ..................................................... 13Ei<strong>de</strong>vassdraget ........................................................... 15Før<strong>de</strong>vassdraget .......................................................... 16Grunnevågsvassdraget ..................................................... <strong>18</strong>Hummelsundvassdraget .................................................... 20Høylandsvassdraget ....................................................... 22Kauslandsvassdraget ...................................................... 23Kleppevassdraget ......................................................... 24Kørelenvassdraget ........................................................ 25Lensmannsvassdraget ..................................................... 28Lerøy<strong>av</strong>assdraget ......................................................... 30Sangoltvassdraget ......................................................... 31Selstøvassdraget .......................................................... 33Skogsvågvassdraget ....................................................... 33Steinslandsvassdraget ..................................................... 36<strong>Sund</strong>svassdraget .......................................................... 36Tel<strong>av</strong>ågvassdraget ........................................................ 38Vorlandsvassdraget ........................................................ 40LITTERATURHENVISNINGER .................................................... 43)))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))4
VASSDRAGENE I SUND KOMMUNEDe aller fleste <strong>vassdragene</strong> i <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong> er korte med små nedslagsfelt (figur 1). Over 50% <strong>av</strong> <strong>de</strong>omtalte <strong>vassdragene</strong> drenerer felt på un<strong>de</strong>r 2 km 2 , mens bare ett vassdrag har nedslagsfelt større enn5 km 2 . Det er Kørelenvassdraget, som er <strong>de</strong>t største i <strong>kommune</strong>n. Bare seks vassdrag er lenger enn 3km målt som lengste rette linje i nedslagsfeltet fra utløpet (figur 1).1010886644220
Få vassdrag har bebyggelse i <strong>de</strong> øvre <strong>de</strong>ler, vanligvis er bebyggelsen konsentrert ved utløpet til sjøen.Det er også mange små gårdsbruk i <strong>de</strong>nne regionen, men <strong>de</strong>t er kun 1,983 km 2 fulldyrket jord totalt i hele<strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong>. Sauer er viktigste husdyr. Påvirkning <strong>av</strong> tilførsler fra bebyggelse eller jordbruk finnes<strong>de</strong>rfor hovedsakelig i <strong>de</strong> nedre <strong>de</strong>ler <strong>av</strong> <strong>vassdragene</strong>. Tilstan<strong>de</strong>n i innsjøene i <strong>de</strong>nne regionen er stort settbra, men <strong>de</strong>t er trolig at enkelte <strong>av</strong> utløpselvene er påvirket. Utløpselvene er imidlertid stort sett ikkeun<strong>de</strong>rsøkt. Av <strong>de</strong> un<strong>de</strong>rsøkte <strong>vassdragene</strong> er <strong>de</strong> nedre <strong>de</strong>lene <strong>av</strong> Tæl<strong>av</strong>ågvassdraget,Dommedalsvassdraget, Høylandsvassdraget og Før<strong>de</strong>svassdraget mest påvirket. I <strong>de</strong> tre førstnevnte er<strong>de</strong>t kloakktilførsler som forårsaker næringsrikheten, mens <strong>de</strong>t i Dommedalsvatnet også er bety<strong>de</strong>ligetilførsler fra fiskeanlegget (Johnsen 1994).Kloakktilførsler til <strong>vassdragene</strong> i <strong>kommune</strong>n kommer hovedsaklig som <strong>av</strong>renning fra private boliger medseparate <strong>av</strong>løpsanlegg med slam<strong>av</strong>skillere. Det er ingen kommunale renseanlegg som har utslipp tilferskvann i <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong>. Det er heller ingen industri eller større offentlige institusjoner som har utslipptil vassdrag i <strong>kommune</strong>n. Alle private slam<strong>av</strong>skillere i <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong> har tvungen tømming.I nedslagsfeltene til <strong>de</strong> omtalte <strong>vassdragene</strong> er <strong>de</strong>t enkelte områ<strong>de</strong>r som står på miljøvern<strong>av</strong><strong>de</strong>lingen sinliste over verneverdige områ<strong>de</strong>r. Dette gjel<strong>de</strong>r Børnesskogen vest for Før<strong>de</strong>svassdraget, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>t er storebarskogsområ<strong>de</strong>r og sterke viltinterresser. Det er også flere områ<strong>de</strong>r som er verneverdige på grunn <strong>av</strong>spesiell botanikk. Dette omfatter <strong>de</strong>ler <strong>av</strong> nedslagsfeltene til Grunnevågsvassdraget, Tæl<strong>av</strong>ågvassdragetog Steinslandsvassdraget. I nedslagsfeltet til Steinslandsvassdraget er <strong>de</strong>t blant annet en eikeskog oget spesielt l<strong>av</strong>samfunn, i Tæl<strong>av</strong>ågvassdraget en spesiell berggrunnn, og ved Grunnevågsvassdraget er<strong>de</strong>t steinal<strong>de</strong>rboplasser.INNSJØENE I SUNDDe fleste <strong>av</strong> <strong>de</strong> omtalte innsjøene har en relativt god vannutskiftningsrate, og hele 70% har vannutskiftingoftere enn en gang pr. år (figur 3). Dette til tross for at <strong>de</strong> fleste <strong>vassdragene</strong> i <strong>kommune</strong>n har relativt smånedslagsfelt, og <strong>de</strong>rmed en liten tilrenning, men <strong>de</strong>n høye utskiftingen skyl<strong>de</strong>s at innsjøene er små. L<strong>av</strong>estvannutskiftning er <strong>de</strong>t i Kørelen, Krok<strong>av</strong>atnet i Tel<strong>av</strong>ågvassdraget og Nyatrevatnet i Vorlandsvassdraget.Vannutskiftningene <strong>de</strong>r skjer gjennomsnittlig kun hvert fjer<strong>de</strong> år. Før<strong>de</strong>svatnet og Lensmannsvatnet harpå <strong>de</strong>n annen si<strong>de</strong> vannutskiftning nesten en gang pr måned.1086FIGUR 3. Vannutskiftingsrate i <strong>de</strong> 26 omtalteinnsjøene i <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong>.42096
Store tilførsler <strong>av</strong> næringsstoffer til vassdrag kan føre til høy algevekst. Det er særlig tilførsler <strong>av</strong> fosforsom er viktig i <strong>de</strong>nne sammenhengen. Fosfor tilføres vassdrag naturlig bå<strong>de</strong> fra nedbør og fra <strong>av</strong>renningfra nedslagsfeltet. Det tilføres imidlertid også via menneskeforårsakete utslipp fra kloakk, jordbruk,fiskeoppdrett og visse typer industri. <strong>En</strong> innsjø sin tålegrense for disse fosfortilførslene er <strong>av</strong>hengig <strong>av</strong>bå<strong>de</strong> innsjøenes vanntilrenning og størrelse. Innsjøer med en høy tilrenning i forhold til størrelsen(innsjøareal) vil tåle større tilførsler enn innsjøer med en l<strong>av</strong> vanntilrenning i forhold til størrelsen (figur 4,x-aksen). Samtidig vil store innsjøer tåle større tilførsler enn små innsjøer (figur 4, y-aksen). De aller flesteinnsjøene i <strong>Sund</strong> er næringsfattige fordi <strong>de</strong> kun har tilførsler <strong>av</strong> fosfor fra areal<strong>av</strong>renning fra ubebod<strong>de</strong>områ<strong>de</strong>r med et skrint jordsmonn (figur 4).De teoretiske beregningene <strong>av</strong> fosfortilførsler til innsjøene i <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong> ty<strong>de</strong>r på at innsjøene i<strong>kommune</strong>n stort sett er næringsfattige og lite belastet med kloakk eller andre tilførsler. KunDommedalsvatnet <strong>av</strong> <strong>de</strong> vur<strong>de</strong>rte innsjøene er næringsrik og mottar tilførsler som overskri<strong>de</strong>r tålegrensen.Før<strong>de</strong>svatnet og Kald<strong>av</strong>atnet ligger på grensen mot overskri<strong>de</strong>lse mens <strong>de</strong> resteren<strong>de</strong> nesten 90% <strong>av</strong>innsjøene kan antas å være næringsfattige (figur 4).10010Meget næringsrike innsjøerFIGUR 4. Vollenwei<strong>de</strong>r-diagram (Vollenwei<strong>de</strong>r1976) som viser <strong>de</strong> 26 omtalte innsjøene i <strong>Sund</strong><strong>kommune</strong>. X-aksen viser årlig vanntilrenning sett iforhold til innsjøareal, og y-aksen viser årligfosfor-belastningen sett i forhold til innsjøareal.10.1TålegrenseNæringsfattige innsjøer0.010.1 1 10 100 1000Hydrologisk belastning (m3/m 2/år)Mange <strong>av</strong> <strong>vassdragene</strong> har et høyt innhold <strong>av</strong> organisk stoff, ettersom <strong>de</strong>t er en <strong>de</strong>l myrområ<strong>de</strong>r i <strong>de</strong> flestenedslagsfeltene. Dette er et problem i <strong>de</strong> enkelte <strong>av</strong> drikkevannene i <strong>kommune</strong>n (Johnsen og Bjørklund1993).TABELL 1. Kommunale drikkevannskil<strong>de</strong>r/vassverk i <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong>, med antall abonnenter i 1993 og minimumskapasitet.VASSVERK VANNKILDE VANNBEHANDLING ANTALLABONN.KAPASITET(m 3 pr. døgn)Klokkarvik <strong>Sund</strong>svatnet klorering 223 800Stranda/GlesnesNyatrevatnet ogGrind<strong>av</strong>atnetdirekte filtrering medaluminiumsfelling372 1000Ei<strong>de</strong>sjøen Kørelen UV-filtrering og klorering 175 1000Tæl<strong>av</strong>åg Krok<strong>av</strong>atnet ingen, åpent høy<strong>de</strong>basseng 160 800Mange <strong>av</strong> innsjøene er også påvirket <strong>av</strong> sur nedbør, og <strong>de</strong> fleste <strong>av</strong> disse har også et meget høytalumuniumsinnhold (Johnsen og Bjørklund 1993). Kalkingsprogram er <strong>de</strong>rfor utarbei<strong>de</strong>t for Krok<strong>av</strong>atneti Tæl<strong>av</strong>ågvassdraget, Stor<strong>av</strong>atnet på Tofterøy, <strong>Sund</strong>svatnet, Høylandsvatnet, Lang<strong>av</strong>atnet i iSkogsvågvassdraget, Nyatrevatnet og Grind<strong>av</strong>atnet i Vorlandsvassdraget (Johnsen og Kambestad, 1994).I 1993 har kalking funnet sted i Lensmannsvatnet i Lensmannsvassdraget, i Lang<strong>av</strong>atnet iSkogsvågvassdraget, samt i Nyatrevatnet, Grind<strong>av</strong>atnet og Vorlandsvatnet i Vorlandsvassdraget. Det erellers ingen kalking i <strong>vassdragene</strong> i <strong>kommune</strong>n.Det eneste fiskeoppdrettsanlegget som påvirker vannkvaliteten i <strong>vassdragene</strong> i <strong>kommune</strong>n i dag eranlegget i Dommedalsvatnet <strong>de</strong>r <strong>de</strong>t er matfiskproduksjon. Det er ikke kjent andre kil<strong>de</strong>r som har utslipptil <strong>vassdragene</strong> eller påvirker vannkvaliteten i <strong>kommune</strong>n på andre måter.7
Det er go<strong>de</strong> muligheter for sportsfiske etter ørret og sjøørret i enkelte <strong>av</strong> <strong>vassdragene</strong>, og et fåtall <strong>av</strong>innsjøene benyttes til friluftsbading. To <strong>av</strong> innsjøene i <strong>kommune</strong>n, Kørelen og Før<strong>de</strong>svatnet, er påMiljøvern<strong>av</strong><strong>de</strong>lingen sin liste over områ<strong>de</strong>r som er verneverdige som typelokaliteter.SAMMENFATTENDE TABELLER OVER VASSDRAGENE OG INNSJØENE I SUND KOMMUNETABELL 2: De <strong>18</strong> største <strong>vassdragene</strong> i <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong> med kartkoordinater (UTM 32V), samlet nedslagsfeltstørrelse, størsteleng<strong>de</strong> og mid<strong>de</strong>l<strong>av</strong>renning til sjø.VASSDRAGUTM-KOORDINATERUTLØPNEDSLAGSFELTAREAL(km 2 )LENGDE(km 2 )MIDDELVANNFØRING(mill.m 3 /år)Dommedalsvassdraget KM 844 868 2,2 2,7 2,8Ei<strong>de</strong>vassdraget KM 825 851 3,1 4,0 3,9Før<strong>de</strong>svassdraget KM 865 817 3,2 3,0 4,0Grunnevågvassdraget KM 785 852 3,2 2,5 4,0Hummelsundvassdraget KM 814 772 1,1 2,9 1,2Høylandsvassdraget KM 868 810 1,4 1,7 1,6Kauslandvassdraget KM 812 823 1,2 1,5 1,3Kleppevassdraget KM 864 783 1,8 3,5 2,1Kørelenvassdraget KM 792 899 <strong>18</strong>,2 6,5 20,1Lensmannsvassdraget KM 868 839 1,4 2,1 1,8Lerøy<strong>av</strong>assdraget KM 885 844 0,8 0,8 0,85Sangoltvassdraget KM 851 872 1,2 1,7 2,1Selstøvassdraget KM 785 856 1,6 2,0 1,8Skogsvågvassdraget KM 840 873 4,4 4,3 5,1Steinslandvassdraget KM 825 810 3,0 2,8 3,5<strong>Sund</strong>vassdraget KM 869 832 0,8 2,3 0,9Tel<strong>av</strong>ågvassdraget KM 780 874 1,2 1,5 1,2Vorlandsvassdraget KM 823 826 3,6 3,0 4,28
TABELL 3: De 26 største innsjøene i <strong>de</strong> <strong>18</strong> omtalte <strong>vassdragene</strong> i <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong> med kartkoordinater (UTM 32V), samletnedslagsfeltstørrelser, innsjøareal og tilrenning.VASSDRAGINNSJØUTM-KOORDutløpNEDSLAGSFELT-AREAL(km 2 )INNSJØREAL(km 2 )TIlRENNING(mill.m 3 /år)Dommedalsvassdraget Sauatjernet KM 851 847 0,2 0,060 0,38Dommedalsvatnet KM 844 861 1,6 0,130 2,02Ei<strong>de</strong>vassdraget Langevatnet KM 828 844 0,9 0,030 1,14Før<strong>de</strong>svassdraget Før<strong>de</strong>svatnet KM 864 8<strong>18</strong> 3,2 0,100 4,04Grunnevågvassdraget Lauvvatnet KM 796 847 2,2 0,<strong>18</strong>5 2,78Stovevatnet KM 790 850 2,9 0,080 3,41Hummelsundvassdr. Stor<strong>av</strong>atnet KM 815 775 0,5 0,142 0,61Høylandsvassdraget Høylandsvatnet KM 868 808 1,3 0,026 1,52Kauslandvassdraget Kvern<strong>av</strong>ikvatnet KM 809 825 1,0 0,09 1,1Kørelenvassdraget Litlekørelen KM 788 887 1,7 0,213 1,98Stor<strong>av</strong>atnet KM 804 881 3,3 0,490 3,85Gås<strong>av</strong>atnet KM 793 875 0,6 0,200 0,7Klokkarvatnet KM 803 862 1,4 0,163 1,63Kørelen KM 792 899 <strong>18</strong>,2 2,776 21,24Lensmannsvassdraget Lensmannsvatnet KM 861 840 1,0 0,028 1,26Krok<strong>av</strong>atnet KM 864 840 0,3 0,0<strong>18</strong> 0,38Lerøy<strong>av</strong>assdraget Stor<strong>av</strong>atnet KM 885 840 0,6 0,110 0,85Sangoltvassdraget Sangoltvatnet KM 851 865 0,8 0,050 1,01Selstøvassdraget Kvern<strong>av</strong>atnet KM 792 855 1,3 0,100 1,43Skogsvågvassdraget Langvatnet KM 841 849 1,3 0,134 1,52Skogsvatnet KM 836 876 4,3 0,075 5,02<strong>Sund</strong>vassdraget <strong>Sund</strong>vatnet KM 866 833 0,8 0,030 0,96Tel<strong>av</strong>ågvassdraget Krok<strong>av</strong>atnet KM 777 883 0,4 0,096 0,39Kald<strong>av</strong>atnet KM 776 878 1,0 0,040 1,01Vorlandsvassdraget Nyatrevatnet KM 848 8<strong>18</strong> 0,2 0,054 0,23Grind<strong>av</strong>atnet KM 840 822 0,7 0,034 0,81Vorlandsvatnet KM 823 826 3,3 0,160 3,859
Omtalte vassdragi <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong>INNHOLDSFORTEGNELSE)))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))DOMMEDALSVASSDRAGET ...................................................... 13EIDEVASSDRAGET ............................................................. 15FØRDEVASSDRAGET ........................................................... 16GRUNNEVÅGSVASSDRAGET ..................................................... <strong>18</strong>HUMMELSUNDVASSDRAGET ..................................................... 20HØYLANDSVASSDRAGET ........................................................ 22KAUSLANDSVASSDRAGET ....................................................... 23KLEPPEVASSDRAGET ........................................................... 24KØRELENVASSDRAGET ......................................................... 25LENSMANNSVASSDRAGET ...................................................... 28LERØYAVASSDRAGET .......................................................... 30SANGOLTVASSDRAGET ......................................................... 31SELSTØVASSDRAGET ........................................................... 33SKOGSVÅGVASSDRAGET ....................................................... 33STEINSLANDSVASSDRAGET ..................................................... 36SUNDSVASSDRAGET ........................................................... 36TÆLAVÅGVASSDRAGET ......................................................... 38VORLANDSVASSDRAGET ........................................................ 40)))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))11
1. DOMMEDALSVASSDRAGETDommedalsvassdraget ligger nord i <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong> og har utløp til Kvalvågen. Vassdraget er 2,7 kmlangt, har utspring i Sauatjernet og renner via Dommedalsvatnet før utløpet til sjøen (figur 1.1).Dommedalsvatnet er vassdragets største innsjø.Vassdragets nedslagsfelt er på 2,2 km 2 , og består hovedsakelig <strong>av</strong> fjellområ<strong>de</strong>r med noe skog i <strong>de</strong>l<strong>av</strong>ereliggen<strong>de</strong> <strong>de</strong>ler sør og øst for Dommedalsvatnet (tabell 1.2). Berggrunnen domineres <strong>av</strong> granitt oggneiss. Vassdraget ligger i et områ<strong>de</strong> med årlig mid<strong>de</strong>l<strong>av</strong>renning på 40 l/s/km 2 (NVE 1987), ogvassdragets mid<strong>de</strong>lvannføring til sjø er på 88 liter pr. sekund eller 2,8 millioner m 3 årlig. Det er spredtbebyggelse vest for Dommedalsvatn og langs utløpselva til Kvalvågen. Det er også to gårdsbruk inedslagsfeltet til Dommedalsvassdraget.FIGUR 1.1. Kart over Dommedalsvassdraget. Nærmere stedsangivelse finnes i tabell 1.1.TABELL 1.1. Kartkoordinater (UTM 32V), nedslagsfeltstørrelser og høy<strong>de</strong> over h<strong>av</strong>et (HOH) for innsjøene iDommedalsvassdraget.VASSDRAGSDEL UTM-KOORDINAT FOR UTLØP NEDSLAGSFELT (km 2 ) HOH (m)Sauatjernet KM 851 848 0,3 40Dommedalsvatnet KM 844 861 1,6 24TABELL 1.2. Arealbruk i nedslagsfeltet til Dommedalsvassdraget. Alle tall er i km 2 . Data er skaffet til veie <strong>av</strong> Landbrukskontoreti Fjell, <strong>Sund</strong> og Øygar<strong>de</strong>n. * = Data er anslått fra kart i målestokk 1:50.000.INNSJØAREAL*FULLDYRKETJORDGJØDSLETBEITEOVERFLATE-DYRKETSKOG*FJELLOG MYR*TETT-BEBYGGELSE*0,190 0,094 0 0,037 1,0 0,879 013
INNSJØERInnsjøene i Dommedalsvassdraget har en forholdsvis l<strong>av</strong> vannutskiftning, Sauatjernet på 0,9 ganger pr.år og Dommedalsvatnet un<strong>de</strong>r 2 ganger i året (tabell 1.3). Dommedalsvatnet har et maksimaldyp på 24meter (Johnsen 1994). Det er ingen tilførsler fra kloakk eller jordbruk til Sauatjernet, men tilDommedalsvatnet drenerer 14 boliger som har slam<strong>av</strong>skillere og 14 hytter med innlagt vann og direkteutslipp til innsjøen. I tillegg er <strong>de</strong>t i dag et oppdrettsanlegg med matfiskproduksjon i drift i innsjøen.TABELL 1.3. Morfologiske og hydrologiske data for innsjøene i Dommedalsvassdraget. * = Data er anslått ut fra topografi ogkart.INNSJØTILRENNING(mill.m 3 /år)VOLUM *(mill. m 3 )SNITTDYP *(meter)INNSJØAREAL(km 2 )UTSKIFTING *(ganger/år)HYDR.BEL(m 3 /m 2 /år)Sauatjernet 0,38 0,42 7 0,060 0,9 6,3Dommedalsvatnet 2,02 0,92 7 0,130 1,8 13,5Teoretiske beregninger <strong>av</strong> fosfortilførslene ty<strong>de</strong>r på at Sauatjernet har tilførsler som ligger un<strong>de</strong>rtålegrensen, mens Dommedalsvatnet <strong>de</strong>rimot har en fosforbelastning som ligger langt over innsjøenstålegrense (figur 1.2). Dommedalsvatnet tilføres totalt rundt 250 kg fosfor pr. år (tabell 1.4), hvor<strong>av</strong> noei overkant <strong>av</strong> 200 kg (Johnsen 1994, un<strong>de</strong>r utarbei<strong>de</strong>lse) kommer fra fiskeoppdrettsanlegget. 14% <strong>av</strong>tilførslene skyl<strong>de</strong>s kloakktilsig fra bebyggelsen rundt innsjøen (tabell 1.4). <strong>En</strong> vannkjemisk prøve tatt midtute på innsjøen i august 1994, had<strong>de</strong> et innhold <strong>av</strong> totalfosfor på hele 29 :g/l (Johnsen 1994 un<strong>de</strong>rutarbei<strong>de</strong>lse) og <strong>de</strong>t viser at innsjøen er næringsbelastet.TABELL 1.4. Teoretisk beregning <strong>av</strong> fosfortilførsler (kg/år) til innsjøene i Dommedalsvassdraget for<strong>de</strong>lt på kil<strong>de</strong>r.INNSJØSAMLETMENGDEFRA OPPDRETTS-ANLEGGFRA AREAL-AVRENNINGFRA INNSJØOVENFORFRA KLOAKKFRA HUSDYR-GJØDSELSauatjernet 3 0 3 0 0 0Dommedalsvatnet 249 200 12 2 35 0100FIGUR 1.2. Vollenwei<strong>de</strong>r-diagram (Vollen-wei<strong>de</strong>r1976) for Dommedalsvassdraget. Det visersammenhengen mellom nærings-saltbelastning oginnsjøens teoretiske tålegrense basert påvannutskiftning i forhold til innsjøareal.1=Sauatjernet, 2=Dommedalsvatnet.1010.10.010.1 1 10 100 100012Hydrologisk belastning (m3/m 2/år)Dommedalsvatnet had<strong>de</strong> tidligere en relativt fin bestand <strong>av</strong> ørret. Tettheten har imidlertid <strong>av</strong>tatt <strong>de</strong> sisteårene, og i dag er bestan<strong>de</strong>n tynn (Johnsen og Bjørklund, 1993). Bortsett fra oppdrettsanlegget, er <strong>de</strong>tikke kjendt at <strong>de</strong>t er andre bruksinteresser i innsjøen i dag.14
2. EIDEVASSDRAGETEi<strong>de</strong>vassdraget ligger sentralt i <strong>kommune</strong>n og har utløp nordvestover til Spildapollen. Vassdraget er 4 kmlangt og består <strong>av</strong> to hovedgreiner som møtes like før utløpet til sjøen (figur 2.1). Den østre greina er <strong>de</strong>nlengste og består <strong>av</strong> flere små innsjøer og tjern. Den vestre greina er adskillig kortere og har utspring iLangevatnet (KM 828 844, 70 moh.). Langevatnet er vassdragets største innsjø.Vassdragets nedslagsfelt er på 3,1 km 2 , og består hovedsakelig <strong>av</strong> myr og fjellområ<strong>de</strong>r (tabell 2.1).Domineren<strong>de</strong> bergarter er granitt og gneiss. Vassdraget ligger i et områ<strong>de</strong> med årlig mid<strong>de</strong>l<strong>av</strong>renning på40 l/s/km 2 (NVE 1987), og vassdragets mid<strong>de</strong>lvannføring til sjø er på 124 liter pr. sekund eller 3,9 millionerm 3 årlig. Det er ingen bebyggelse i vassdragets nedslagsfelt.Figur 2.1. Kart overEi<strong>de</strong>vassdraget.TABELL 2.1. Arealbruk i nedslagsfeltet til Ei<strong>de</strong>vassdraget. Alle tall er i km 2 . Data er skaffet til veie <strong>av</strong> Landbrukskontoret i Fjell,<strong>Sund</strong> og Øygar<strong>de</strong>n. * = Data er anslått fra kart i målestokk 1:50.000.INNSJØAREAL*FULLDYRKETJORDGJØDSLETBEITEOVERFLATE-DYRKETSKOG*FJELLOG MYR*TETT-BEBYGGELSE*0,030 0 0 0 0,1 2,97 015
INNSJØERVassdraget har en masse små tjern, <strong>de</strong>r <strong>de</strong> fleste har relativt store nedslagsfelt. Disse tjernene vil <strong>de</strong>rmedha god vannutskiftningsrate. Langevatnet, som er <strong>de</strong>n største innsjøen, har <strong>de</strong>rimot et relativt litenedslagsfelt og har vannutskiftning bare en gang hvert år (tabell 2.2).TABELL 2.2. Morfologiske og hydrologiske data for Langevatnet. * = Verdiene er anslått ut fra topografi og kart.NEDSLAGSFELTAREAL(km 2 )TILRENNING(mill.m 3 /år)VOLUM *(mill. m 3 )SNITTDYP *(meter)INNSJØAREAL(km 2 )UTSKIFTING *(ganger/år)HYDR.BEL(m 3 /m 2 /år)0,9 1,14 1,2 4 0,030 0,95 37.8Ettersom vassdraget ikke mottar tilførsler fra verken kloakk eller jordbruks<strong>av</strong>renning, vil <strong>de</strong>t værenæringsfattig, og teoretiske beregninger ty<strong>de</strong>r på at Langevatnet har fosforbelastning på rundt 6 kg fosforpr. år. Dette er godt un<strong>de</strong>r tålegrensen (figur 2.2). Beregningene un<strong>de</strong>rbygges <strong>av</strong> en enkelt prøvetakingi april 1991, i <strong>de</strong> to greinene <strong>av</strong> vassdraget like før <strong>de</strong> renner sammen (Johnsen og Åtland 1991). Denneprøvetakingen viste også at vassdraget er sterkt påvirket <strong>av</strong> sur nedbør, med pH på 5,0 i <strong>de</strong>n nordligsteelva og pH 5,3 i elva fra Langevatnet.10010FIGUR 2.2. Vollenwei<strong>de</strong>r-diagram (Vollen-wei<strong>de</strong>r1976) for Langevatnet. Det viser sammenhengenmellom næringssalt-belastning og innsjøensteoretiske tålegrense basert på vannutskiftning iforhold til innsjøareal.10.10.010.1 1 10 100 1000Hydrologisk belastning (m3/m 2/år)Det er ikke kjent at <strong>de</strong>t er spesielle bruksinteresser knyttet til vassdraget.3. FØRDESVASSDRAGETFør<strong>de</strong>svassdraget ligger øst i <strong>kommune</strong>n og har utløp sørøstover til Før<strong>de</strong>spollen (figur 3.1). Vassdrageter 3 km langt og består <strong>av</strong> flere små innsjøer og tjern som renner til vassdragets største innsjø,Før<strong>de</strong>svatnet (KM 864 8<strong>18</strong>, 5 moh.) Herfra er <strong>de</strong>t en kort utløpselv til sjøen.Vassdragets nedslagsfelt er på 3,2 km 2 , og består ev en <strong>de</strong>l skog, særlig i <strong>de</strong>n nordvestlige <strong>de</strong>len(Børnesskogen). Det er også en <strong>de</strong>l fjell- og myrområ<strong>de</strong>r i nedslagsfeltet (tabell 3.1). Domineren<strong>de</strong>bergarter er granitt og gneiss. Vassdraget ligger i et områ<strong>de</strong> med årlig mid<strong>de</strong>l<strong>av</strong>renning på 40 l/s/km 2 (NVE1987), og vassdragets mid<strong>de</strong>lvannføring til sjø er på 128 liter pr. sekund eller 4,0 millioner m 3 årlig.Bebyggelse finnes kun langs <strong>de</strong>n sørvestre <strong>de</strong>len <strong>av</strong> Før<strong>de</strong>svatnet. Det er ingen jordbruksdrift ivassdragets nedslagsfelt.16
Figur. 3.1. Kart over Før<strong>de</strong>svassdraget.TABELL 3.1. Arealbruk i nedslagsfeltet til Før<strong>de</strong>svassdraget. Alle tall er i km 2 . Data er skaffet til veie <strong>av</strong> Landbrukskontoret iFjell, <strong>Sund</strong> og Øygar<strong>de</strong>n. * = Data er anslått fra kart i målestokk 1:50.000.INNSJØAREAL*FULLDYRKETJORDGJØDSLETBEITEOVERFLATE-DYRKETSKOG*FJELLOG MYR*TETT-BEBYGGELSE*0,100 0 0 0 2,0 1,1 0Børnesskogen står på Miljøvern<strong>av</strong><strong>de</strong>lingens liste over verneverdige områ<strong>de</strong>r på grunn <strong>av</strong>barskogsområ<strong>de</strong>ne og at <strong>de</strong>t her er store viltinterresser. Områ<strong>de</strong>t har regional verneverdi.INNSJØERFør<strong>de</strong>svatnet er meget grunn innsjø, og en <strong>av</strong> <strong>de</strong> innsjøene i <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong> som har størst nedslagsfelt(tabell 3). Innsjøen har en vannutskiftningsrate på nesten en gang pr. måned (tabell 3.2). Det er 20husstan<strong>de</strong>r som har <strong>av</strong>renning til Før<strong>de</strong>svatnet. Samtlige har slam<strong>av</strong>skiller, hvor<strong>av</strong> 15 med infiltrasjon og5 med sandfilter. I nedslagsfeltet er <strong>de</strong>t også en hytte med innlagt vann og direkte utslipp til innsjøen.TABELL 3.2. Morfologiske og hydrologiske data for Før<strong>de</strong>svatnet. * = Data er anslått ut fra topografi og kart.NEDSLAGSFELTAREAL(km 2 )TILRENNING(mill.m 3 /år)VOLUM *(mill. m 3 )SNITTDYP *(meter)INNSJØAREAL(km 2 )UTSKIFTING *(ganger/år)HYDR.BEL(m 3 /m 2 /år)3,2 4.04 0,4 4 0,100 10,1 40,417
Teoretiske beregninger <strong>av</strong> fosfortilførslene viser at innsjøen totalt mottar 74 kg fosfor pr. år, hvor<strong>av</strong> nesten70% kommer fra kloakk og <strong>de</strong> resteren<strong>de</strong> 30% kommer med areal<strong>av</strong>renning fra "uberørte" områ<strong>de</strong>r (tabell3.4). Dette er opp mot tålegrensen for innsjøen (figur 3.2). Beregningene un<strong>de</strong>rbygges <strong>av</strong> en vannkjemiskprøve fra innsjøens utløpselv tatt i oktober 1993 (Johnsen og Bjørklund, 1993). Innhol<strong>de</strong>t <strong>av</strong> fosfor lå <strong>de</strong>rpå 9 :g/l. pH i elva var på samme tidspunkt på 5,6. Det er tidligere kun målt pH-verdier i innsjøen på over6,0 (Næringsmid<strong>de</strong>ltilsynet for Bergen og omland).TABELL 3.3. Teoretisk beregning <strong>av</strong> fosfortilførsler (kg/år) til Før<strong>de</strong>svatnet for<strong>de</strong>lt på kil<strong>de</strong>r.SAMLETMENGDEFRA AREAL-AVRENNINGFRA INNSJØ OVENFOR FRA KLOAKK FRA HUSDYR-GJØDSEL74 24 0 50 0100101FIGUR 3.2. Vollenwei<strong>de</strong>r-diagram (Vollen-wei<strong>de</strong>r1976) for Før<strong>de</strong>svatnet. Det viser sammenhengenmellom næringssalt-belastning og innsjøensteoretiske tålegrense basert på vannutskiftning iforhold til innsjøareal.0.10.010.1 1 10 100 1000Hydrologisk belastning (m3/m 2/år)Før<strong>de</strong>svatnet står på Miljøvern<strong>av</strong><strong>de</strong>lingens liste over verneverdige innsjøer. Den ønskes vernet somtypelokalitet for mid<strong>de</strong>ls næringsrike, humuspåvirkete og sterkt sjøsaltpåvirkete innsjøer. Faunaen iinnsjøen er meget individ- og artsrik, og <strong>de</strong>t er flere arter <strong>de</strong>r som ikke finnes på <strong>de</strong> andre øyene i <strong>de</strong>nneregionen. Innsjøen har nasjonal verneverdi.Før<strong>de</strong>svatnet har en god bestand <strong>av</strong> ørret (Johnsen og Bjørklund 1993).4. GRUNNEVÅGVASSDRAGETGrunnevågvassdraget ligger helt vest i <strong>kommune</strong>n, med utløp til Tæl<strong>av</strong>ågen. Vassdraget består <strong>av</strong> flereinnsjøer, <strong>de</strong>r Lauvvatnet er <strong>de</strong>n største (figur 4.1).Vassdraget er 2,5 km langt.Vassdragets nedslagsfelt er på 3,2 km 2 , og består hovedsakelig <strong>av</strong> myr og lyngkled<strong>de</strong> bergknauser.Domineren<strong>de</strong> bergarter er granitt og gneiss. Vassdraget ligger i et områ<strong>de</strong> med årlig mid<strong>de</strong>l<strong>av</strong>renning på40 l/s/km 2 (NVE 1987), og vassdragets mid<strong>de</strong>lvannføring til sjø er på 128 liter pr. sekund eller 4,0 millionerm 3 årlig. Det er ingen bebyggelse eller landbruksdrift i vassdragets nedslagsfelt.<strong>18</strong>
Figur 4.1. Kart over Grunnevågsvassdraget. Nærmere stedsangivelse finnes i tabell 4.1. Nærmere stedsangivelse finnes i tabell4.1.TABELL 4.1. Kartkoordinater (UTM 32V), nedslagsfeltstørrelser og høy<strong>de</strong> over h<strong>av</strong>et (HOH) for innsjøene iGrunnevågvassdraget.VASSDRAGSDEL UTM-KOORDINAT FOR UTLØP NEDSLAGSFELT (km 2 ) HOH (m)Lauvvatnet KM 796 847 2,2 6Stovevatnet KM 790 850 2,9 2Vassdragets nedslagsfelt ligger midt inne i et 5,3 km 3 stort områ<strong>de</strong> som står på Miljøvern<strong>av</strong><strong>de</strong>lingen sinliste over verneverdige områ<strong>de</strong>r. Områ<strong>de</strong>t ønskes vernet på grunn <strong>av</strong> sin botanikk. Det er også et riktfugleliv i <strong>de</strong>tte områ<strong>de</strong>t. Ved Litlehaugen er <strong>de</strong>t steinal<strong>de</strong>rboplasser. Områ<strong>de</strong>t har regional verneverdi.INNSJØERInnsjøene i vassdraget er relativt store, og spesielt Stovevatnet har god vannutskiftning (tabell 4.2). Deter ikke utført vannkjemiske un<strong>de</strong>rsøkelser i vassdraget, men teoretiske beregninger <strong>av</strong> fosfortilførslenety<strong>de</strong>r på at innsjøene i vassdraget er næringsfattige og har en fosforbelastning som ligger godt un<strong>de</strong>rtålegrensen (figur 4.2). Innhol<strong>de</strong>t <strong>av</strong> organisk stoff er trolig høyt ettersom <strong>de</strong>t er store myrområ<strong>de</strong>r inedslagsfeltet. Vassdraget er sterkt påvirket <strong>av</strong> sur nedbør, og <strong>de</strong>tte har påvirket fisken i vassdraget.Stovevatnet har en sterkt redusert bestand <strong>av</strong> ørret, mens <strong>de</strong>n tidligere ørretbestan<strong>de</strong>n i Lauvvatnet nåer tapt (Johnsen og Bjørklund, 1993).19
TABELL 4.2. Morfologiske og hydrologiske data for innsjøene i Grunnevågvassdraget. * = Data er anslått ut fra topografi ogkart.INNSJØTILRENNING(mill.m 3 /år)VOLUM *(mill. m 3 )SNITTDYP *(meter)INNSJØAREAL(km 2 )UTSKIFTING *(ganger/år)HYDR.BEL(m 3 /m 2 /år)Lauvvatnet 2,78 1,85 10 0,<strong>18</strong>5 1,5 15,0Stovevatnet 3,41 0,56 7 0,080 6,1 42,610010FIGUR 4.2. Vollenwei<strong>de</strong>r-diagram (Vollen-wei<strong>de</strong>r1976) for Grunnevågsvassdraget. Det visersammenhengen mellom nærings-saltbelastning oginnsjøens teoretiske tålegrense basert påvannutskiftning i forhold til innsjøareal.1=Lauvvatnet, 2=Stovevatnet.10.10.010.1 1 10 100 1000Hydrologisk belastning (m3/m 2/år)Det er ikke kjent at <strong>de</strong>t er andre spesielle brukerinteresser i <strong>de</strong>tte vassdraget.5. HUMMELSUNDVASSDRAGETHummelsundvassdraget ligger på Tofterøy, og har hovedutløp sørover til Viksesun<strong>de</strong>t. Vassdraget harutspring i Stor<strong>av</strong>atnet (KM 815 775, 24 moh.), som er vassdragets eneste innsjø. Stor<strong>av</strong>atnet har, i tilleggtil hovedutløpet mot sør, to utløp vestover mot Trælevika og Tyrnevika. Sistnevnte er tørrlagt i perio<strong>de</strong>ruten mye nedbør. Hele vassdraget er 2,9 km langt.Vassdragets nedslagsfelt er på 1,1 km 2 , og består <strong>av</strong> lyngkled<strong>de</strong> bergknauser, med noe skog sørøst forStor<strong>av</strong>atnet (tabell 5.1). Domineren<strong>de</strong> bergarter er granitt og gneiss. Vassdraget ligger i et områ<strong>de</strong> medårlig mid<strong>de</strong>l<strong>av</strong>renning på 35 l/s/km 2 (NVE 1987), og vassdragets mid<strong>de</strong>lvannføring til sjø er på 39 liter pr.sekund eller 1,2 millioner m 3 årlig. Bebyggelse finnes vesentlig i Hummelsund ved vassdragets utløp tilsjøen.TABELL 5.1. Arealbruk i nedslagsfeltet til Hummelsundvassdraget. Alle tall er i km 2 . Data er skaffet til veie <strong>av</strong> Landbrukskontoreti Fjell, <strong>Sund</strong> og Øygar<strong>de</strong>n. * = Data er anslått fra kart i målestokk 1:50.000.INNSJØAREAL*FULLDYRKETJORDGJØDSLETBEITEOVERFLATE-DYRKETSKOG*FJELLOG MYR*TETT-BEBYGGELSE*0,142 0 0 0 0,1 0,858 020
INNSJØERStor<strong>av</strong>atnet er, som n<strong>av</strong>net sier, en relativt stor innsjø. Innsjøen består <strong>av</strong> to basssenger, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>t sørligsteer dypest, med 21 meter som største dyp. Gjennomsnittsdypet i innsjøen er på 9 meter (tabell 5.2).Vannutskiftningsraten er l<strong>av</strong> og gjennomsnittlig utskiftning skjer kun annethvert år.Avrenningen fra boligene i nedslagsfeltet til Stor<strong>av</strong>atnet, er le<strong>de</strong>t til sjøen, og <strong>de</strong>t er ingen boliger som har<strong>av</strong>løp til Stor<strong>av</strong>atnet. Teoretiske beregninger <strong>av</strong> fosfortilførslene ty<strong>de</strong>r på at innsjøen er næringsfattig ogmottar fosfortilførsler un<strong>de</strong>r tålegrensen (figur 5.1). Vannkjemiske målinger viser også at innhol<strong>de</strong>t <strong>av</strong>næringsstoffer er relativt l<strong>av</strong>t, og <strong>de</strong>t er ikke registrert tarmbakterier i innsjøen (Johnsen og Bjørklund,1993). Innhol<strong>de</strong>t <strong>av</strong> organisk stoff og partikkelinnhol<strong>de</strong>t er imidlertid høyt i perio<strong>de</strong>r. Innsjøen er påvirket<strong>av</strong> sur nedbør og har i perio<strong>de</strong>vis l<strong>av</strong>e pH-verdier. Innhol<strong>de</strong>t <strong>av</strong> aluminium er meget høyt.TABELL 5.2. Morfologiske og hydrologiske data for Stor<strong>av</strong>atnet. Gjennomsnittsdypet er beregnet fra dyb<strong>de</strong>kart.NEDSLAGSFELTAREAL(km 2 )TILRENNING(mill.m 3 /år)VOLUM(mill. m 3 )SNITTDYP(meter)INNSJØAREAL(km 2 )UTSKIFTING(ganger/år)HYDR.BEL(m 3 /m 2 /år)0,5 0,61 1,277 9 0,142 0,5 4,310010FIGUR 5.1. Vollenwei<strong>de</strong>r-diagram (Vollen-wei<strong>de</strong>r1976) for Stor<strong>av</strong>atnet. Det viser sammenhengenmellom næringssalt-belastning og innsjøensteoretiske tålegrense basert på vannutskiftning iforhold til innsjøareal.10.10.010.1 1 10 100 1000Hydrologisk belastning (m3/m 2/år)Det høye aluminiumsinnhol<strong>de</strong>t og <strong>de</strong> perio<strong>de</strong>vis l<strong>av</strong>e pH-verdiene fører også til at leveforhol<strong>de</strong>ne for fisker dårlige. Innsjøen skal i dag være fisketom selv om <strong>de</strong>t tidligere har vært en bestand <strong>av</strong> ørret <strong>de</strong>r.Stor<strong>av</strong>atnet er drikkevannskil<strong>de</strong> for Tyrnevik vassverk.21
6. HØYLANDSVASSDRAGETHøylandsvassdraget ligger i <strong>de</strong>n sørøstlige <strong>de</strong>len <strong>av</strong> <strong>kommune</strong>n, og har utløp til Høylandsvika. Vassdrageter 1,7 km langt og har sitt utspring i områ<strong>de</strong>ne ved Strandafjellet. Vassdragets eneste innsjø erHøylandsvatnet (KM 868 808, 30 moh.) som ligger like ved utløpet til sjøen.Vassdragets nedslagsfelt er på 1,4 km 2 , og består hovedsakelig <strong>av</strong> myr og fjellområ<strong>de</strong>r (tabell 6.1).Berggrunnen domineres <strong>av</strong> granitt og gneiss. Vassdraget ligger i et områ<strong>de</strong> med årlig mid<strong>de</strong>l<strong>av</strong>renningpå 37 l/s/km 2 (NVE 1987), og vassdragets mid<strong>de</strong>lvannføring til sjø er på 52 liter pr. sekund eller 1,6millioner m 3 årlig. Bebyggelse finnes kun nord for Høylandsvatnet, og ved utløpselva mot sjøen. Vedutløpet til sjøen er <strong>de</strong>t ett gårdsbruk, som hovedsakelig har <strong>av</strong>renning til sjøen.TABELL 6.1. Arealbruk i nedslagsfeltet til Høylandsvassdraget. Alle tall er i km 2 . Data er skaffet til veie <strong>av</strong> Landbrukskontoreti Fjell, <strong>Sund</strong> og Øygar<strong>de</strong>n. * = Data er anslått fra kart i målestokk 1:50.000.INNSJØAREAL*FULLDYRKETJORDGJØDSLETBEITEOVERFLATE-DYRKETSKOG*FJELLOG MYR*TETT-BEBYGGELSE*0,026 0 0 0 0,2 1,174 0Det er tatt vannkjemiske prøver fra utløpselva fra Høylandsvatnet i oktober 1993 (Johnsen og Bjørklund1993). Prøvene viste en mo<strong>de</strong>rat sur men næringsrik elv.INNSJØERHøylandsvatnet er relativt lite med god vannutskiftning på omtrent 8 ganger pr. år (tabell 6.2). Det er i dag4 husstan<strong>de</strong>r med <strong>av</strong>renning til Høylandsvatnet, samtlige har slam<strong>av</strong>skiller og sandfilter. Det er også enhytte i nedslagsfeltet som har innlagt vann og direkte utslipp til innsjøen.TABELL 6.2. Morfologiske og hydrologiske data for Høylandsvatnet. * = Data er anslått ut fra topografi og kart.NEDSLAGSFELTAREAL(km 2 )TILRENNING(mill.m 3 /år)VOLUM *(mill. m 3 )SNITTDYP *(meter)INNSJØAREAL(km 2 )UTSKIFTING *(ganger/år)HYDR.BEL(m 3 /m 2 /år)1,3 1,52 0,<strong>18</strong> 7 0,026 8,3 58,3Teoretiske beregninger <strong>av</strong> fosfortilførslene til innsjøen viser at bare 17 kg fosfor tilføres innsjøen årlig, ogat rundt 40% kommer fra kloakk (tabell 6.3). Dette er un<strong>de</strong>r tålegrensen for innsjøen (figur 6.1). Det er ikketatt vannkjemiske målinger fra innsjøen med hensyn på næringsrikhet. Det foreligger imidlertid pHmålingerfra 1987 som lå rundt 6,5. Innsjøen er trolig surere i dag ettersom <strong>de</strong>t ble målt pH på 5,73 iutløpselva i oktober 1993 (Johnsen og Bjørklund 1993).TABELL 6.3. Teoretisk beregning <strong>av</strong> fosfortilførsler (kg/år) til Høylandsvatnet for<strong>de</strong>lt på kil<strong>de</strong>r.SAMLETMENGDEFRA AREAL-AVRENNINGFRA INNSJØ OVENFOR FRA KLOAKK FRA HUSDYR-GJØDSEL17 9 0 8 022
100101FIGUR 6.1. Vollenwei<strong>de</strong>r-diagram (Vollen-wei<strong>de</strong>r1976) for Høylandsvatnet. Det visersammenhengen mellom næringssalt-belastning oginnsjøens teoretiske tålegrense basert påvannutskiftning i forhold til innsjøareal.0.10.010.1 1 10 100 1000Hydrologisk belastning (m3/m 2/år)Høylandsvatnet er vannkil<strong>de</strong> for bå<strong>de</strong> Høyland og Før<strong>de</strong>sstraumen vassverk, som begge er private, medrundt 50 husstan<strong>de</strong>r tilknyttet. Vannkvaliteten på nettvannsprøver er overvåket <strong>av</strong> Næringsmid<strong>de</strong>ltilsynetfor Bergen og omland.7. KAUSLANDVASSDRAGETKauslandsvassdraget ligger vest i <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong> og har utløp til Kvern<strong>av</strong>ika. Vassdraget består <strong>av</strong>Kvern<strong>av</strong>iksvatnet (KM 809 825, 10 moh.), med tilløpselv og en 300 meter lang utløpelv. Vassdraget er 1,5km langt.Nedslagsfeltet er på 1,2 km 2 , og består hovedsakelig <strong>av</strong> lyngkled<strong>de</strong> bergknauser og en <strong>de</strong>l myr.Berggrunnen domineres <strong>av</strong> granitt og gneiss. Vassdraget ligger i et områ<strong>de</strong> med årlig mid<strong>de</strong>l<strong>av</strong>renningpå 35 l/s/km 2 (NVE 1987), og vassdragets mid<strong>de</strong>lvannføring til sjø er på 42 liter pr. sekund eller 1,3millioner m 3 årlig. Det er ingen bebyggelse i vassdragets nedslagsfelt.INNSJØERKvern<strong>av</strong>iksvatnet er en relativt stor innsjø og har forholdsvis god vannutskiftning (tabell 7.1). Det er ikkeutført vannkjemiske un<strong>de</strong>rsøkelser i vassdraget, men teoretiske beregninger ty<strong>de</strong>r på at Kvern<strong>av</strong>iksvatneter næringsfattig og har fosfortilførsler som ligger godt un<strong>de</strong>r tålegrensen (figur 7.1). Det er også trolig atvassdraget er påvirket <strong>av</strong> sur nedbør.TABELL 7.1. Morfologiske og hydrologiske data for Kvern<strong>av</strong>iksvatnet. * = Data er anslått ut fra topografi og kart.NEDSLAGSFELTAREAL(km 2 )TILRENNING(mill.m 3 /år)VOLUM *(mill. m 3 )SNITTDYP *(meter)INNSJØAREAL(km 2 )UTSKIFTING *(ganger/år)HYDR.BEL(m 3 /m 2 /år)1,0 1,1 0,72 8 0,09 1,5 12,323
10010FIGUR 7.1. Vollenwei<strong>de</strong>r-diagram (Vollen-wei<strong>de</strong>r1976) for Kvern<strong>av</strong>iksvatnet. Det visersammenhengen mellom nærings-saltbelastning oginnsjøens teoretiske tålegrense basert påvannutskiftning i forhold til innsjøareal.10.10.010.1 1 10 100 1000Hydrologisk belastning (m3/m 2/år)Bestan<strong>de</strong>n <strong>av</strong> ørret i Kvern<strong>av</strong>ikvatnet har <strong>av</strong>tatt <strong>de</strong> siste årene, og i dag er <strong>de</strong>t kun en tynn bestand tilbake(Johnsen og Bjørklund 1993). Det er ingen andre kjente bruksinteresser i vassdraget.8. KLEPPEVASSDRAGETKleppevassdraget ligger sørøst på Sotra. Vassdraget har utspring i områ<strong>de</strong>ne opp mot Før<strong>de</strong>sveten ogStrandafjellet, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>t ligger et par små tjern. Ellers er <strong>de</strong>t ingen større innsjøer i vassdraget, som totalter 3,5 km langt.Nedslagsfeltet er på 1,8 km 2 , og består hovedsakelig <strong>av</strong> fjell og myrområ<strong>de</strong>r med noe skog i <strong>de</strong>l<strong>av</strong>ereliggen<strong>de</strong> <strong>de</strong>ler sør i nedslagsfeltet (tabell 8.1). Domineren<strong>de</strong> bergarter er granitt og gneiss. Årligmid<strong>de</strong>l<strong>av</strong>renning i områ<strong>de</strong>t er på 37 l/s/km 2 (NVE 1987), og vassdragets mid<strong>de</strong>lvannføring til sjø er på 67liter pr. sekund eller 2,1 millioner m 3 årlig.TABELL 8.1. Arealbruk i nedslagsfeltet til Kleppevassdraget. Alle tall er i km 2 . Data er skaffet til veie <strong>av</strong> Landbrukskontoret iFjell, <strong>Sund</strong> og Øygar<strong>de</strong>n. * = Data er anslått fra kart i målestokk 1:50.000.INNSJØAREAL*FULLDYRKETJORDGJØDSLETBEITEOVERFLATE-DYRKETSKOG*FJELLOG MYR*TETT-BEBYGGELSE*0,01 0 0 0 0,1 1,69 0Bebyggelse finnes kun langs <strong>de</strong> nedre 500 meter <strong>av</strong> utløpselva mot sjøen. Det er ingen jordbruksdrift inedslagsfeltet. Vassdraget, ovenfor bebyggelsen, er trolig bå<strong>de</strong> surt og næringsfattig, og <strong>de</strong>tteun<strong>de</strong>rbygges <strong>av</strong> en prøvetaking i oktober 1993 (Johnsen og Bjørklund, 1993). pH ved utløpet var på 5,3og innhol<strong>de</strong>t <strong>av</strong> totalfosfor var 4 :g fosfor pr. liter.Det er ikke kjent at <strong>de</strong>t er spesielle bruksinteresser knyttet til vassdraget.24
9. KØRELENVASSDRAGETKørelenvassdraget er Sotras største vassdrag. Det ligger på grensen mellom Fjell og <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong>rog har utløp nordvestover til Syltosen (figur 9.1). Vassdraget er 6,5 km langt med Kørelen som størsteinnsjø før <strong>de</strong>n 40 meter lange utløpsbekken. Til Kørelen renner flere innsjøer. De største <strong>av</strong> disse erStor<strong>av</strong>atnet, også kalt Kvern<strong>av</strong>atnet, i Fjell <strong>kommune</strong>, samt Litlekørelen, Gås<strong>av</strong>atnet og Klokkarvatnet i<strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong>.FIGUR 9.1. Kart over Kørelenvassdraget. Nærmere stedsangivelse finnes i tabell 9.1.25
TABELL 9.1. Kartkoordinater (UTM 32V), nedslagsfeltstørrelser og høy<strong>de</strong> over h<strong>av</strong>et (HOH) for innsjøene i Kørelenvassdraget.VASSDRAGSDEL UTM-KOORDINAT FOR UTLØPTOTALT NEDSLAGSFELT (km 2 ) HOH (m)Litlekørelen KM 788 887 1,7 <strong>18</strong>Stor<strong>av</strong>atnet KM 804 881 3,3 11Gås<strong>av</strong>atnet KM 793 875 0,6 48Klokkarvatnet KM 803 862 1,4 10Kørelen KM 792 899 <strong>18</strong>,2 4Vassdragets nedslagsfelt er på <strong>18</strong>,2 km 2 og består hovedsakelig <strong>av</strong> lyngkled<strong>de</strong> bergknauser med noeinnslag <strong>av</strong> myr (tabell 9.2). Domineren<strong>de</strong> bergarter er granitt og gneiss. Vassdraget ligger i et områ<strong>de</strong> medårlig mid<strong>de</strong>l<strong>av</strong>renning på 37 l/s/km 2 (NVE 1987), og vassdragets mid<strong>de</strong>lvannføring til sjø er på 673,4 literpr. sekund eller 20,1 millioner m 3 årlig.TABELL 9.2. Arealbruk i nedslagsfeltet i Kørelenvassdraget. Alle tall er i km 2 og henviser til innsjøenes direkte nedslagsfelt.Opplysningene er skaffet til veie <strong>av</strong> Landbrukskontoret i Fjell, <strong>Sund</strong> og Øygar<strong>de</strong>n. * = Data er anslått fra kart i målestokk1:50.000.VASSDRAGSDEL FULLDYRKET JORD GJØDSLET BEITE OVERFLATEDYRKET SKOG* FJELL OG MYR*Litlekørelen 0 0 0 0,05 1,65Stor<strong>av</strong>atnet 0,103 0,040 0,014 0,1 3,043Gås<strong>av</strong>atnet 0 0 0 0 0,6Klokkarvatnet 0 0 0 0,03 1,37Kørelen 0,110 0,014 0,012 0,26 9,404Hele 0,213 0,054 0,026 0,44 17,467Hoved<strong>de</strong>len <strong>av</strong> bebyggelsen finnes ved Hammarsland, og disse er tilknyttet offentlig kloakkledningsnettmed utløp til sjø. Bebyggelsen ellers i nedslagsfeltet, på Kallestad og Trengereid i Fjell <strong>kommune</strong> og påSpilda og Tveita i <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong>, har private <strong>av</strong>løpsanlegg med <strong>av</strong>renning til vassdraget, enten tilKørelen, Stor<strong>av</strong>atnet eller Klokkarvatnet (tabell 9.3).Tabell 9.3. Kloakkeringsforhold i nedslagsfeltet til innsjøene i Kørelenvassdraget, oppgitt i antall husstan<strong>de</strong>r. Opplysningene erhentet fra Fjell og <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong>r. * Til Stor<strong>av</strong>atnet drenerer 37 boliger, hvor<strong>av</strong> 7 til Sjoartjernet, 11 til Bøtjørnet og 19 direktetil Stor<strong>av</strong>atnet.InnsjøBoliger med Boliger med slam<strong>av</strong>skillerog sandfilter minirenseanlegg innlagt vannBoliger med Hytter utenslam<strong>av</strong>skillerKlokkarvatnet 4 6 1 2Stor<strong>av</strong>atnet * 37 - - -Kørelen fra Fjell 19 - - -Kørelen fra <strong>Sund</strong> 22 9 0 1Det er totalt 7 gårdsbruk i nedslagsfeltet til Kørelenvassdraget (tabell 9.2). I Fjell <strong>kommune</strong> er <strong>de</strong>t 4gårdsbruk, med 106 vinterfore<strong>de</strong> sauer, som drenerer til Stor<strong>av</strong>atnet, og i <strong>Sund</strong> er <strong>de</strong>t tre gårdsbruk, med107 vinterfore<strong>de</strong> sauer, som drenerer til Kørelen.26
INNSJØERInnsjøene i Kørelenvassdraget er blant <strong>de</strong> største på Sotra. I <strong>de</strong>tte vassdraget ligger to <strong>av</strong> <strong>de</strong> tre størsteinnsjøene i Fjell <strong>kommune</strong>, og <strong>de</strong> tre største innsjøene i <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong>. Kørelen er <strong>de</strong>n klart største me<strong>de</strong>t areal på omtrent 2,8 km 2 , og et volum på nesten 60 millioner m 3 . Den består <strong>av</strong> flere bassenger somer <strong>de</strong>lvis adskilte med trange sund og/eller grunne terskler.De største innsjøene i Kørelenvassdraget har liten vannutskiftning (tabell 9.4). Klokkarvatnet har størstgjennomsnittlig vannutskiftning, rundt en gang hvert år, mens Kørelen har vannutskiftning kun hvert tredjeår. Størrelsen på innsjøene gjør at følsomheten for tilførsler fra kloakk og jordbruk blir mindre enn enkunne anta ut fra <strong>de</strong>n l<strong>av</strong>e vannutskiftningen. Teoretiske beregninger <strong>av</strong> innsjøenes fosfortilførsler viserat <strong>de</strong>t hovedsakelig er Stor<strong>av</strong>atnet, som har tilførsler som ligger opp mot innsjøens tålegrense (figur 9.2).Kørelen er også påvirket <strong>av</strong> tilførslene, men <strong>de</strong> ligger likevel un<strong>de</strong>r tålegrensen. De andre innsjøenemottar fosfortilførsler som ligger godt un<strong>de</strong>r tålegrensen.Beregningene ty<strong>de</strong>r på at <strong>de</strong>t er tilførslene fra kloakk som er <strong>de</strong>n største belastningen for Stor<strong>av</strong>atnet,ettersom over 50% <strong>av</strong> fosfortilførslene kommer <strong>de</strong>rfra (tabell 9.4). Disse tilførslene bør trolig reduseres<strong>de</strong>rsom en vil oppretthol<strong>de</strong> en god vannkvalitet i innsjøen. For samtlige <strong>av</strong> <strong>de</strong> andre innsjøene er <strong>de</strong>tnaturlig areal<strong>av</strong>renning som bidrar med <strong>de</strong> største fosfortilførslene, og Kørelen får i tillegg omtrent 20%<strong>av</strong> fosfortilførslene fra <strong>de</strong> ovenforliggen<strong>de</strong> innsjøene (tabell 9.5).TABELL 9.4. Morfologiske og hydrologiske data for innsjøene i Kørelenvassdraget. * = Data er anslått ut fra topografi og kart.Snittdyp for Kørelen er beregnet fra dyb<strong>de</strong>kart (Johnsen og Kambestad, 1991).INNSJØTILRENNING(mill.m 3 /år)VOLUM *(mill. m 3 )SNITTDYP(meter)INNSJØAREAL(km 2 )UTSKIFTING *(ganger/år)HYDR.BEL(m 3 /m 2 /år)Litlekørelen 1,98 2,130 10* 0,213 0,9 9,3Stor<strong>av</strong>atnet 3,85 7,350 15* 0,490 0,5 7,9Gås<strong>av</strong>atnet 0,7 1,000 5* 0,200 0,7 3,5Klokkarvatnet 1,63 1,630 10* 0,163 1,0 10,0Kørelen 21,24 58,296 21 2,776 0,4 7,7TABELL 9.5. Teoretisk beregning <strong>av</strong> fosfortilførsler (kg/år) til innsjøene i Kørelenvassdraget for<strong>de</strong>lt på kil<strong>de</strong>r.INNSJØSAMLETMENGDEFRA AREAL-AVRENNINGFRA ANDREINNSJØERFRA KLOAKKFRA HUSDYR-GJØDSELLitlekørelen 15 15 0 0 0Stor<strong>av</strong>atnet 134 38 0 75 20Gås<strong>av</strong>atnet 8 8 0 0 0Klokkarvatnet <strong>18</strong> 12 0 6 0Kørelen 351 138 77 116 20Større vannkjemiske un<strong>de</strong>rsøkelser er kun utført i Kørelen, men <strong>de</strong>t foreligger to enkeltmålinger fraoktober 1993 i Stor<strong>av</strong>atnet og i Klokkarvatnet (Johnsen og Bjørklund 1993). Disse indikerer at begge erforholdsvis næringsfattige, men at Stor<strong>av</strong>atnet er noe mere næringsrikt enn Klokkarvatnet. Kørelen bleun<strong>de</strong>rsøkt i 1991 <strong>av</strong> Rådgiven<strong>de</strong> Biologer (Johnsen og Kambestad 1991) samt at <strong>de</strong>t tas prøver iforbin<strong>de</strong>lse med drikkevannsinntaket i Kørelen. Disse viser at også Kørelen er næringsfattig, selv omnæringsinnhol<strong>de</strong>t er noe høyere i <strong>de</strong>t sørøstlige bassenget ved Ei<strong>de</strong>. Innsjøen er imidlertid noe belastetmed kloakktilførsler. Innsjøen er kun mo<strong>de</strong>rat påvirket <strong>av</strong> sur nedbør, og <strong>de</strong>tte har trolig sammenheng medat <strong>de</strong>n har skjellsand<strong>av</strong>setninger i innsjøsedimentene som kan bufre mot sure tilførsler.27
10010FIGUR 9.2. Vollenwei<strong>de</strong>r-diagram (Vollen-wei<strong>de</strong>r1976) for Kørelenvassdraget. Det visersammenhengen mellom næringssalt-belastning oginnsjøens teoretiske tålegrense basert påvannutskiftning i forhold til innsjøareal.1=Litlekørelen, 2=Gås<strong>av</strong>atnet, 3=Klokkarvatnet,4=Stor<strong>av</strong>atnet, 5=Kørelen.10.10.010.1 1 10 100 1000Hydrologisk belastning (m3/m 2/år)Det sør-østre bassenget i Kørelen er drikkevannskil<strong>de</strong> for Ei<strong>de</strong>sjøen vannverk. Gjennom <strong>de</strong>tte bassengetgår <strong>de</strong>t samtidig en offentlig kloakkledning, og <strong>de</strong>t har i perio<strong>de</strong>r vært problemer bå<strong>de</strong> med lekkasjer fraledningen og med overløp fra kloakkkummer i ti<strong>de</strong>r med mye nedbør.Bortsett fra Gås<strong>av</strong>atnet, som har tapt sin tidligere ørretbestand og som nå er fisketomt (Johnsen ogBjørklund 1993), er <strong>de</strong>t ørret i alle <strong>de</strong> andre <strong>av</strong> <strong>de</strong> store innsjøene i vassdraget. Imidlertid har bå<strong>de</strong>Mjåvatnet, Klokkarvatnet og Litlekørelen også hatt en tilbakegang i tettheten <strong>av</strong> ørret, og alle tre har i dagkun tynne bestan<strong>de</strong>r <strong>av</strong> fisk. Kørelen har vært prøvefisket 1969, 1976 og sist i mai 1989 (Madsen 1970,1990). Konklusjonen fra <strong>de</strong>t siste er at <strong>de</strong>t frem<strong>de</strong>les er noe sjøørret som går opp i innsjøen, og atgyteforhold for ørret er brukbare. Bestan<strong>de</strong>n er imidlertid tynn. Det finnes også røye i innsjøen, menbestan<strong>de</strong>n er <strong>av</strong>tagen<strong>de</strong>.Kørelen står på Miljøvern<strong>av</strong><strong>de</strong>lingen sin liste over områ<strong>de</strong>r som har regional og lokal verneprioritet, fordi<strong>de</strong>n har en kjemisk og biologisk sammensetning som er typisk for øyene utenfor Bergen. Innsjøen brukessom un<strong>de</strong>rvisnings- og ekskursjonsområ<strong>de</strong>.10. LENSMANNSVASSDRAGETLensmannsvassdraget ligger øst i <strong>kommune</strong>n og har utløp til Lerøyosen. Vassdraget er 2,1 km langt ogbestår <strong>av</strong> flere innsjøer <strong>de</strong>r Lensmannsvatnet og Krok<strong>av</strong>atnet er <strong>de</strong> to største (figur 10.1).Vassdraget nedslagsfelt er på 1,4 km 2 og består hovedsakelig <strong>av</strong> ubebod<strong>de</strong> l<strong>av</strong>tliggen<strong>de</strong> skog- ogmyrområ<strong>de</strong>r (tabell 10.2). Domineren<strong>de</strong> bergarter i områ<strong>de</strong>t er gneiss og granitt. Vassdraget ligger i etområ<strong>de</strong> med årlig mid<strong>de</strong>l<strong>av</strong>renning på 40 l/s/km 2 (NVE 1987), og vassdragets mid<strong>de</strong>lvannføring til sjø erpå 56 liter pr. sekund eller 1,8 millioner m 3 årlig. Det er ingen bebyggelse i nedslagsfeltet tilLensmannsvassdraget.28
Figur 10.1. Kart overLensmannsvassdraget.Nærmere stedsangivelsefinnes i tabell 10.1.TABELL 10.1. Kartkoordinater (UTM 32V), nedslagsfeltstørrelser og høy<strong>de</strong> over h<strong>av</strong>et (HOH) for innsjøene iLensmannsvassdraget.VASSDRAGSDEL UTM-KOORDINAT FOR UTLØP NEDSLAGSFELT (km 2 ) HOH (m)Lensmannsvatnet KM 861 840 1,0 61Krok<strong>av</strong>atnet KM 864 840 0,3 ca.85TABELL 10.2. Arealbruk i nedslagsfeltet til Lensmannsvassdraget. Alle tall er i km 2 . Data er skaffet til veie <strong>av</strong> Landbrukskontoreti Fjell, <strong>Sund</strong> og Øygar<strong>de</strong>n. * = Data er anslått fra kart i målestokk 1:50.000.INNSJØAREAL*FULLDYRKETJORDGJØDSLETBEITEOVERFLATE-DYRKETSKOG*FJELLOG MYR*TETT-BEBYGGELSE*0,046 0 0 0 0,9 0,454 0INNSJØERInnsjøene i vassdraget er små, og har god vannutskiftning (tabell 10.3). Det er ingen tilførsler fra jordbrukeller kloakk, og teoretiske beregninger ty<strong>de</strong>r på at innsjøene har fosfortilførsler som ligger langt un<strong>de</strong>rtålegrensen (figur 10.2). <strong>En</strong> vannkjemisk måling fra utløpselva fra Lensmannsvatnet i april 1991,un<strong>de</strong>rstøtter at vassdraget er næringsfattig (Johnsen og Åtland, 1991). Vassdraget har imidlertid et høytinnhold <strong>av</strong> organisk stoff på grunn <strong>av</strong> mye myr i nedslagsfeltet. Vassdraget er påvirket <strong>av</strong> sur nedbør, ogLensmannsvatnet blir i dag kalket.TABELL 10.3. Morfologiske og hydrologiske data for innsjøene i Lensmannsvassdraget. * = Data er anslått ut fra topografi ogkart.INNSJØTILRENNING(mill.m 3 /år)VOLUM *(mill. m 3 )SNITTDYP *(meter)INNSJØAREAL(km 2 )UTSKIFTING *(ganger/år)HYDR.BEL(m 3 /m 2 /år)Lensmannsvatnet 1,26 0,112 4 0,028 11,3 45,1Krok<strong>av</strong>atnet 0,38 0,072 4 0,0<strong>18</strong> 5,3 21,029
10010FIGUR 10.2. Vollenwei<strong>de</strong>r-diagram (Vollenwei<strong>de</strong>r1976) for Lensmanns-vassdraget. Det visersammenhengen mellom næringssaltbelastning oginnsjøens teoretiske tålegrense basert på vannutskiftningi forhold til innsjøareal.1=Lensmannsvatnet, 2=Krok<strong>av</strong>atnet.10.11 20.010.1 1 10 100 1000Hydrologisk belastning (m3/m 2/år)Lensmannsvatnet har en brukbar bestand <strong>av</strong> ørret, og kalkingen <strong>av</strong> tilførselselva til innsjøen fører til atforhol<strong>de</strong>ne for fisk sannsynligvis er bra. Innsjøen overvåkes <strong>av</strong> skolen i Klokkarvik. Det er ikke kjent andrebruksinteresser i vassdraget.11. LERØYAVASSDRAGET PÅ LERØYALerøy<strong>av</strong>assdraget ligger på Lerøya helt øst i <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong>. Vassdraget består <strong>av</strong> Stor<strong>av</strong>atnet (KM 885834, 13 moh.) og en 200 meter lang utløpselv til fjor<strong>de</strong>n. Hele vassdraget er bare ca. 800 meter langt.Vassdragets nedslagsfelt er på 0,6 km 2 , og består hovedsakelig <strong>av</strong> lyngkled<strong>de</strong> bergknauser (tabell 11.1).Domineren<strong>de</strong> bergarter er granitt og gneiss. Vassdraget ligger i et områ<strong>de</strong> med årlig mid<strong>de</strong>l<strong>av</strong>renning på45 l/s/km 2 (NVE 1987), og vassdragets mid<strong>de</strong>lvannføring til sjø er på 27 liter pr. sekund eller 0,85 millionerm 3 årlig. Det er spredt bebyggelse i vassdragets nedslagsfelt, hovedsakelig i vest. Det er også etgårdsbruk og noen hytter i nedslagsfeltet.TABELL 11.1. Arealbruk i nedslagsfeltet til Lerøy<strong>av</strong>assdraget. Alle tall er i km 2 . Data er skaffet til veie <strong>av</strong> Landbrukskontoret iFjell, <strong>Sund</strong> og Øygar<strong>de</strong>n. * = Data er anslått fra kart i målestokk 1:50.000.INNSJØAREAL*FULLDYRKETJORDGJØDSLETBEITEOVERFLATE-DYRKETSKOG*FJELLOG MYR*TETT-BEBYGGELSE*0,110 0,035 0,015 0 0,06 0.38 030
INNSJØERStor<strong>av</strong>atnet er en grunn innsjø med vannutskiftning bare en gang i året (tabell 11.2). Det er imidlertid bareto husstan<strong>de</strong>r i nedslagsfeltet til innsjøen, <strong>de</strong>n ene har privat renseanlegg med slam<strong>av</strong>skiller og sandfiltermens <strong>de</strong>n andre har direkte utslipp til Stor<strong>av</strong>atnet. I tillegg er <strong>de</strong>t 5 hytter med innlagt vann som har direkteutslipp til innsjøen. På <strong>de</strong>t ene gårdsbruket som er i nedslagsfeltet er <strong>de</strong>t en buskap på 30 sauer.Teoretiske beregninger <strong>av</strong> fosfortilførslene til innsjøen ty<strong>de</strong>r på at totalt 22 kg fosfor tilføres innsjøen prår (tabell 11. 3), og at omtrent 30% skyl<strong>de</strong>s kloakktilførsler. Beregningene ty<strong>de</strong>r på at tilførslene nærmerseg tålegrensen for innsjøen (figur 11.2).TABELL 11.2. Morfologiske og hydrologiske data for Lerøy<strong>av</strong>atnet. * = Data er anslått ut fra topografi og kart.NEDSLAGSFELTAREAL(km 2 )TILRENNING(mill.m 3 /år)VOLUM *(mill. m 3 )SNITTDYP *(meter)INNSJØAREAL(km 2 )UTSKIFTING *(ganger/år)HYDR.BEL(m 3 /m 2 /år)0,6 0,85 0,77 7 0,110 1,1 7,74TABELL 11.3. Teoretisk beregning <strong>av</strong> fosfortilførsler (kg/år) til Stor<strong>av</strong>atnet for<strong>de</strong>lt på kil<strong>de</strong>r.SAMLETMENGDEFRA AREAL-AVRENNINGFRA INNSJØ OVENFOR FRA KLOAKK FRA HUSDYR-GJØDSEL22 9 0 7 610010FIGUR 11.1. Vollenwei<strong>de</strong>r-diagram (Vollenwei<strong>de</strong>r1976) for Stor<strong>av</strong>atnet. Det viser sammenhengenmellom nærings-saltbelastning og innsjøensteoretiske tålegrense basert på vannutskiftning iforhold til innsjøareal.10.10.010.1 1 10 100 1000Det er ikke kjendt at <strong>de</strong>t spesielle bruksinteresser knyttet til vassdraget.Hydrologisk belastning (m3/m 2/år)12. SANGOLTVASSDRAGETSangoltvassdraget ligger i <strong>de</strong>n nord-østlige <strong>de</strong>len <strong>av</strong> <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong> og har utløp til Skogsvågen.Vassdraget er 1,7 km langt og har utspring i områ<strong>de</strong>ne rundt Sangoltvatnet (KM 851 865, 36 moh.).Sangoltvatnet er vassdragets eneste store innsjø.Vassdragets nedslagsfelt er på 1,2 km 2 , og består hovedsakelig <strong>av</strong> kulturskog og en <strong>de</strong>l fjellområ<strong>de</strong>r(tabell 12.1). Domineren<strong>de</strong> bergarter er granitt og gneiss. Vassdraget ligger i et områ<strong>de</strong> med årligmid<strong>de</strong>l<strong>av</strong>renning på 40 l/s/km 2 (NVE 1987), og vassdragets mid<strong>de</strong>lvannføring til sjø er på 68 liter pr.sekund eller 2,1 millioner m 3 årlig.Bebyggelse finnes langs <strong>de</strong>n vestre <strong>de</strong>len <strong>av</strong> Sangoltvatnet og vi<strong>de</strong>re nordover langs hele utløpselva tilsjøen. Det er imidlertid ingen <strong>av</strong> boligene som har <strong>av</strong>løp til Sangoltvatnet da all <strong>av</strong>renning fra boligene erle<strong>de</strong>t vestover vekk fra innsjøen. Bebyggelsen ved utløpselva har imidlertid <strong>av</strong>løp til elva. Det ligger ogsåto gårdsbruk, med 62 sauer, ved utløpselva, og disse drenerer <strong>de</strong>lvis til utløpselva og <strong>de</strong>lvis til sjøen.TABELL 12.1. Arealbruk i nedslagsfeltet til Sangoltvassdraget. Alle tall er i km 2 . Data er skaffet til veie <strong>av</strong> Landbrukskontoret31
i Fjell, <strong>Sund</strong> og Øygar<strong>de</strong>n. * = Data er anslått fra kart i målestokk 1:50.000.INNSJØAREAL*FULLDYRKETJORDGJØDSLETBEITEOVERFLATE-DYRKETSKOG*FJELLOG MYR*TETT-BEBYGGELSE*0,050 0,082 0 0,035 0,1 0,134 0,05INNSJØERSangoltvatnet har relativt god vannutskiftning (tabell 12.2). Det er ingen bebyggelse eller gårdsbruk somhar <strong>av</strong>renning til Sangoltvatnet. Teoretiske beregninger <strong>av</strong> fosfortilførslene ty<strong>de</strong>r på at innsjøen mottarrundt 6 kg fosfor pr. år med areal<strong>av</strong>renning, og <strong>de</strong>tte er langt un<strong>de</strong>r tålegrensen (figur 12.1). Vannkjemiskemålinger fra 1993 viser at innsjøen var næringsfattig, og at <strong>de</strong>n også had<strong>de</strong> et l<strong>av</strong>t innhold <strong>av</strong> organiskstoff (Johnsen og Bjørklund, 1993). Det er heller ikke funnet tarmbakterier i innsjøen. Sangoltvatnet erimidlertid meget surt og innhol<strong>de</strong>t <strong>av</strong> aluminium er høyt.TABELL 12.2. Morfologiske og hydrologiske data for Sangoltvatnet. * = Data er anslått ut fra topografi og kart.NEDSLAGSFELTAREAL(km 2 )TILRENNING(mill.m 3 /år)VOLUM *(mill. m 3 )SNITTDYP *(meter)INNSJØAREAL(km 2 )UTSKIFTING *(ganger/år)HYDR.BEL(m 3 /m 2 /år)0,8 1,01 0,25 5 0,050 4,0 20,210010FIGUR 12.1. Vollenwei<strong>de</strong>r-diagram (Vollenwei<strong>de</strong>r1976) for Sangoltvatnet. Det viser sammenhengenmellom nærings-saltbelastning og innsjøensteoretiske tålegrense basert på vannutskiftning iforhold til innsjøareal.10.10.010.1 1 10 100 1000Hydrologisk belastning (m3/m 2/år)Sangoltvatnet er drikkevannskil<strong>de</strong> for Sangolt vassverk. Dette er i dag et privat vassverk, men <strong>de</strong>tforeligger planer om kommunal overtakelse.32
13. SELSTØVASSDRAGETSelstøvassdraget ligger vest i <strong>kommune</strong>n, og har utløp til Selstøvågen. Sentralt i vassdraget liggerKvern<strong>av</strong>atnet (KM 793 854, 24 moh.), som er vassdragets eneste store innsjø. Flere små tjern rennerimidlertid til <strong>de</strong>nne innsjøen. Utløpselva til sjøen er rundt 900 meter lang og hele vassdraget er omtrent2 km langt.Nedslagsfeltet er på 1,6 km 2 , og består hovedsakelig <strong>av</strong> lyngkled<strong>de</strong> bergknauser og store myrområ<strong>de</strong>r.Domineren<strong>de</strong> bergarter er granitt og gneiss. Vassdraget ligger i et områ<strong>de</strong> med årlig mid<strong>de</strong>l<strong>av</strong>renning på35 l/s/km 2 (NVE 1987), og vassdragets mid<strong>de</strong>lvannføring til sjø er på 56 liter pr. sekund eller 1,8 millionerm 3 årlig. Det er ingen bebyggelse i vassdraget nedslagsfelt.INNSJØERKvern<strong>av</strong>atnet er en innsjø som er opp<strong>de</strong>lt i mange mindre bassenger, og vannutskiftningen er på rundt2 ganger pr. år (tabell 13.1). Det er ingen bebyggelse i nedslagsfeltet og teoretiske beregninger viser atinnsjøen mottar 10 kg fosfor pr. år med areal<strong>av</strong>renning fra "uberørte" områ<strong>de</strong>r. Dette er godt un<strong>de</strong>rinnsjøens tålegrense (figur 13.1), og innsjøen er næringsfattig. På grunn <strong>av</strong> mye myr i områ<strong>de</strong>ne rundtinnsjøen, antas <strong>de</strong>t at innhol<strong>de</strong>t <strong>av</strong> organisk stoff er høyt.TABELL 13.1. Morfologiske og hydrologiske data for Kvern<strong>av</strong>atnet. * = Data er anslått ut fra topografi og kart.NEDSLAGSFELTAREAL(km 2 )TILRENNING(mill.m 3 /år)VOLUM *(mill. m 3 )SNITTDYP *(meter)INNSJØAREAL(km 2 )UTSKIFTING *(ganger/år)HYDR.BEL(m 3 /m 2 /år)1,3 1,43 0,70 7 0,100 2,1 14,4100101FIGUR 13.1. Vollenwei<strong>de</strong>r-diagram (Vollenwei<strong>de</strong>r1976) for Kvern<strong>av</strong>atnet. Det viser sammenhengenmellom nærings-saltbelastning og innsjøensteoretiske tålegrense basert på vannutskiftning iforhold til innsjøareal.0.10.010.1 1 10 100 1000Hydrologisk belastning (m3/m 2/år)Kvern<strong>av</strong>atnet kalkes og har en god og uendret bestand <strong>av</strong> ørret (Johnsen og Bjørklund, 1993).14. SKOGSVÅGVASSDRAGETSkogsvågvassdraget ligger sentralt på <strong>de</strong>n sørlige <strong>de</strong>len <strong>av</strong> Sotra har utløp nordøstover til Skogsvågen(figur 14.1). Vassdraget er 4,3 km langt og består <strong>av</strong> en rekke små og større innsjøer. Lang<strong>av</strong>atnet liggerøverst og er vassdragets største innsjø. Vi<strong>de</strong>re renner vassdraget ned til Skogsvatnet via en rekke småtjern. Fra Skogsvatnet er <strong>de</strong>t en kort utløpselv til sjøen.Vassdragets nedslagsfelt er på 4,4 km 2 , og består hovedsakelig <strong>av</strong> lyngkled<strong>de</strong> bergknauser med en <strong>de</strong>lmyrområ<strong>de</strong>r (tabell 14.2). Det er også noe skog i nedslagsfeltet, hovedsakelig rundt Lang<strong>av</strong>atnet.Domineren<strong>de</strong> bergarter er granitt og gneiss. Vassdraget ligger i et områ<strong>de</strong> med årlig mid<strong>de</strong>l<strong>av</strong>renning på37 l/s/km 2 (NVE 1987), og vassdragets mid<strong>de</strong>lvannføring til sjø er på 163 liter pr. sekund eller 5,1 millionerm 3 årlig.33
Bebyggelse finnes kun i <strong>de</strong> nedre <strong>de</strong>ler <strong>av</strong> vassdragets nedslagsfelt, ved Skogsvatnet og ved utløpselva<strong>de</strong>rfra til sjøen. Det er imidlertid ingen <strong>av</strong> boligene rundt Skogsvatnet som drenerer til innsjøen ettersombebyggelsen <strong>de</strong>r er tilknyttet offentlig kloakkledningsnett med <strong>av</strong>løp til sjø.FIGUR 14.1. Kart over Skogsvågvassdraget. Nærmere stedsangivelse finnes i tabell 14.1.TABELL 14.1. Kartkoordinater (UTM 32V), nedslagsfeltstørrelser og høy<strong>de</strong> over h<strong>av</strong>et (HOH) for innsjøene i Skogsvågvassdraget.VASSDRAGSDEL UTM-KOORDINAT FOR UTLØP NEDSLAGSFELT (km 2 ) HOH (m)Langvatnet KM 841 849 1,3 ca. 70Skogsvatnet KM 836 876 4,3 2434
TABELL 14.2. Arealbruk i nedslagsfeltet til Skogsvågvassdraget. Alle tall er i km 2 . Data er skaffet til veie <strong>av</strong> Landbrukskontoreti Fjell, <strong>Sund</strong> og Øygar<strong>de</strong>n. * = Data er anslått fra kart i målestokk 1:50.000.INNSJØAREAL*FULLDYRKETJORDGJØDSLETBEITEOVERFLATE-DYRKETSKOG*FJELLOG MYR*TETT-BEBYGGELSE*0,209 0 0 0 1,1 3,091 0Børnesskogen, i områ<strong>de</strong>t rundt Lang<strong>av</strong>atnet, står på Miljøvern<strong>av</strong><strong>de</strong>lingens liste over verneverdige områ<strong>de</strong>rpå grunn <strong>av</strong> barskogsområ<strong>de</strong>ne og at <strong>de</strong>t her er store viltinterresser. Områ<strong>de</strong>t har regional verneverdi.INNSJØERLang<strong>av</strong>atnet, øverst i vassdraget, har en gjennomsnittlig vannutskiftning på 1,4 ganger pr. år, mensSkogsvatnet har vannutskiftning nesten ti ganger hvert år (tabell 14.3). Ingen <strong>av</strong> innsjøene er belastet medkloakktilførsler eller tilførsler fra jordbruk, slik at innsjøene er næringsfattige. Teoretiske beregninger viserat fosfortilførslene ligger på henholdsvis 11 og 26 kg pr. år og <strong>de</strong>tte er godt un<strong>de</strong>r innsjøenens tålegrenser(figur 14.2). Dette un<strong>de</strong>rbygges <strong>av</strong> vannkjemiske prøver i vassdraget oppstrøms Skogsvatnet i april 1991(Johnsen og Åtland, 1991) og fra utløpet <strong>av</strong> Skogsvatnet i oktober 1993 (Johnsen og Bjørklund, 1993).Innhol<strong>de</strong>t <strong>av</strong> organisk stoff er imidlertid høyt og <strong>de</strong>tte skyl<strong>de</strong>s tilsig fra myrområ<strong>de</strong>r. Vassdraget er påvirket<strong>av</strong> sur nedbør, og fra 1991 er Lang<strong>av</strong>atnet kalket årlig. Dette har skjedd med helikopter og en har <strong>de</strong>lvisbasert seg på terrengkalking.TABELL 14.3. Morfologiske og hydrologiske data for innsjøene i Skogsvågvassdraget. * = Data er anslått ut fra topografi og kart.INNSJØTILRENNING(mill.m 3 /år)VOLUM *(mill. m 3 )SNITTDYP *(meter)INNSJØAREAL(km 2 )UTSKIFTING *(ganger/år)HYDR.BEL(m 3 /m 2 /år)Langvatnet 1,52 1,075 8 0,134 1,4 11,3Skogsvatnet 5,02 0,525 7 0,075 9,6 66,910010FIGUR 14.2. Vollenwei<strong>de</strong>r-diagram(Vollenwei<strong>de</strong>r 1976) for Skogsvågvass-draget. Detviser sammenhengen mellom næringssaltbelastningog innsjøens teoretiske tålegrense basert påvannut-skiftning i forhold til innsjøareal.1=Lang<strong>av</strong>atnet, 2=Skogsvatnet.10.10.010.1 1 10 100 1000Hydrologisk belastning (m3/m 2/år)Bå<strong>de</strong> Lang<strong>av</strong>atnet og Skogsvatnet har tynne ørretbestan<strong>de</strong>r, og ut fra forhol<strong>de</strong>ne i innsjøene og i regionengenerelt, antas <strong>de</strong>t at rekrutteringen er dårlig på grunn <strong>av</strong> surhetstilstan<strong>de</strong>n i gytebekkene. Kalkingen <strong>av</strong>Lang<strong>av</strong>atnet, som ligger øverst i vassdraget, vil trolig hjelpe på <strong>de</strong>tte.35
15. STEINSLANDVASSDRAGETSteinslandsvassdraget (utløp: KM 825 810) ligger sør på Sotra og har utløp vestover til Rustefjor<strong>de</strong>n.Vassdraget er 2,8 km langt og har ingen store innsjøer. Vassdragets nedslagsfelt er på 3 km 2 , og bestårhovedsakelig <strong>av</strong> myr og fjellområ<strong>de</strong>r (tabell 15.1). Det er også noe skog i <strong>de</strong> l<strong>av</strong>ereliggen<strong>de</strong> <strong>de</strong>ler motutløpet til sjøen. Domineren<strong>de</strong> bergarter er granitt og gneiss. Vassdraget ligger i et områ<strong>de</strong> med årligmid<strong>de</strong>l<strong>av</strong>renning på 37 l/s/km 2 (NVE 1987), og vassdragets mid<strong>de</strong>lvannføring til sjø er på 111 liter pr.sekund eller 3,5 millioner m 3 årlig.Bosetting finnes kun langs <strong>de</strong> nedre 500 metrene <strong>av</strong> elva mot sjøen, her ligger <strong>de</strong>t også ett gårdsbruk somhar 15 sauer.TABELL 15.1. Arealbruk i nedslagsfeltet til Steinslandsvassdraget. Alle tall er i km 2 . Data er skaffet til veie <strong>av</strong> Landbrukskontoreti Fjell, <strong>Sund</strong> og Øygar<strong>de</strong>n. * = Data er anslått fra kart i målestokk 1:50.000.NEDSLAGSFELTAREAL*FULLDYRKETJORDGJØDSLETBEITEOVERFLATE-DYRKETSKOG*FJELLOG MYR*TETT-BEBYGGELSE*3,0 0,0<strong>18</strong> 0,015 0,010 0,9 2,057 0Vassdraget er trolig surt da <strong>de</strong>nne regionene er sterkt preget <strong>av</strong> sur nedbør (Johnsen og Bjørklund, 1993).Vassdraget er trolig også næringsfattig i <strong>de</strong> øvre <strong>de</strong>ler, mens vannkvaliteten i <strong>de</strong> nedre <strong>de</strong>ler kan værepåvirket <strong>av</strong> utslipp fra bebyggelsen her.To områ<strong>de</strong>r ved Steinsland står på Fylkesmannen sin liste over verneverdige områ<strong>de</strong>r. Det ene områ<strong>de</strong>ter på 40 da og har regional verneverdi på grunn <strong>av</strong> eikeskogen <strong>de</strong>r. Områ<strong>de</strong>t er også internasjonalt kjendtfor sine l<strong>av</strong>forekomster, og Universitetet i Bergen benytter lokaliteten til forskning og un<strong>de</strong>rvisning. Denandre lokaliteten er på 5 da, og har lokal verneverdi på grunn <strong>av</strong> sin spesielle botanikk.16. SUNDSVASSDRAGET<strong>Sund</strong>svassdraget ligger i <strong>de</strong>n østlige <strong>de</strong>len <strong>av</strong> <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong> og har utløp til Lerøyosen. Vassdraget er2,3 km langt og har to små tjern i <strong>de</strong>n øvre <strong>de</strong>len og en noe større innsjø; <strong>Sund</strong>svatnet (KM 866 833, 30moh.), like før utløpet til sjøen (figur 16.1).Vassdragets nedslagsfelt er på 0,8 km 2 , og består hovedsakelig <strong>av</strong> skogsområ<strong>de</strong>r (tabell 16.1).Domineren<strong>de</strong> bergarter er granitt og gneiss. Vassdraget ligger i et områ<strong>de</strong> med årlig mid<strong>de</strong>l<strong>av</strong>renning på38 l/s/km 2 (NVE 1987), og vassdragets mid<strong>de</strong>lvannføring til sjø er på 30 liter pr. sekund eller 0,9 millionerm 3 årlig.Bebyggelse finnes i <strong>de</strong>n nedre <strong>de</strong>len <strong>av</strong> vassdraget ved <strong>Sund</strong>svatnet, og langs utløpselva fra <strong>Sund</strong>svatnettil sjøen. Samtlige <strong>av</strong> boligene ved <strong>Sund</strong>svatnet er tilkoblet offentlig kloakk som har utløp til sjøen. Det eringen jordbruksdrift i nedslagsfeltet til vassdraget.36
FIGUR 16.1. Kart over <strong>Sund</strong>vassdraget.TABELL 16.1. Arealbruk i nedslagsfeltet til <strong>Sund</strong>svassdraget. Alle tall er i km 2 . Data er skaffet til veie <strong>av</strong> Landbrukskontoret iFjell, <strong>Sund</strong> og Øygar<strong>de</strong>n. * = Data er anslått fra kart i målestokk 1:50.000.INNSJØAREAL*FULLDYRKETJORDGJØDSLETBEITEOVERFLATE-DYRKETSKOG*FJELLOG MYR*TETT-BEBYGGELSE*0,030 0 0 0 0,6 0,169 0,001<strong>Sund</strong>svatnet er vassdraget eneste større innsjø, og innsjøen har en god vannutskiftningsrate (tabell 16.2).Inntil <strong>Sund</strong>svatnet ligger Lambatjørna, som er adskilt med et smalt sund med dyp på un<strong>de</strong>r 2 meter.Lambatjørn er 11 meter dyp, har et areal på 11.400 m 2 og et volum på ca. 42.000 m 3 . Etter at <strong>av</strong>renningenfra alle boligene i nedslagsfeltet ble le<strong>de</strong>t vekk, er innsjøen ikke lenger belastet med tilførsler fra hverkenkloakk eller jordbruk. Teoretiske beregninger på fosfortilførslene fra <strong>de</strong>n naturlige areal<strong>av</strong>renningen viserat <strong>Sund</strong>svatnet mottar tilførsler som ligger godt un<strong>de</strong>r tålegrensen (figur 16.2).TABELL 16.2. Morfologiske og hydrologiske data for <strong>Sund</strong>svatnet. Gjennomsnittsdypet er beregnet ut fra dyb<strong>de</strong>kart (Johnsen ogKambestad, 1994).NEDSLAGSFELTAREAL(km 2 )TILRENNING(mill.m 3 /år)VOLUM(mill. m 3 )SNITTDYP(meter)INNSJØAREAL(km 2 )UTSKIFTING(ganger/år)HYDR.BEL(m 3 /m 2 /år)0,8 0,96 0,156 5,2 0,030 6,2 31,96Det er ikke utført vannkjemiske målinger med hensyn på næringsrikhet i innsjøen, men innhol<strong>de</strong>t <strong>av</strong>organisk stoff er målt og <strong>de</strong>t var noe høyt (Johnsen 1994a). Dette skyl<strong>de</strong>s tilsig fra myrområ<strong>de</strong>r inedslagsfeltet. Målingene viser også at innsjøen ikke lenger er kloakkbelastet. Innsjøen er imidlertid noesur, og innhol<strong>de</strong>t <strong>av</strong> aluminium er høyt.37
100101FIGUR 16.2. Vollenwei<strong>de</strong>r-diagram (Vollenwei<strong>de</strong>r1976) for <strong>Sund</strong>svatnet. Det viser sammenhengenmellom næringssalt-belastning og innsjøensteoretiske tålegrense basert på vannutskiftning iforhold til innsjøareal.0.10.010.1 1 10 100 1000Hydrologisk belastning (m3/m 2/år)<strong>Sund</strong>svatnet er drikkevannskil<strong>de</strong> for Klokkarvik vassverk som er en kommunal drikkevannskil<strong>de</strong> somforsyner 223 abonnenter.17. TÆLAVÅGVASSDRAGETTæl<strong>av</strong>ågsvassdraget ligger i <strong>de</strong>n nordvestlige <strong>de</strong>len <strong>av</strong> <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong> og har utløp sørover tilTæl<strong>av</strong>ågen. Vassdraget er 1,5 km langt, og har sitt utspring ved Krok<strong>av</strong>atnet som er vassdragets størsteinnsjø. Derfra går vassdraget til Kald<strong>av</strong>atnet og enda en liten innsjø før <strong>de</strong>t renner ut i Tæl<strong>av</strong>ågen (figur17.1).Figur 17.1. Kart over Tæl<strong>av</strong>ågsvassdraget. Nærmere stedsangivelse finnes i tabell 17.1.38
Vassdragets nedslagsfelt er på 1,2 km 2 , og består hovedsakelig <strong>av</strong> lyngkled<strong>de</strong> bergknauser (tabell 17.1).Domineren<strong>de</strong> bergarter er granitt og gneiss. Vassdraget ligger i et områ<strong>de</strong> med årlig mid<strong>de</strong>l<strong>av</strong>renning på32 l/s/km 2 (NVE 1987), og vassdragets mid<strong>de</strong>lvannføring til sjø er på 38 liter pr. sekund eller 1,2 millionerm 3 årlig.TABELL 17.1. Kartkoordinater (UTM 32V), nedslagsfeltstørrelser og høy<strong>de</strong> over h<strong>av</strong>et (HOH) for innsjøene i Tæl<strong>av</strong>ågsvassdraget.VASSDRAGSDEL UTM-KOORDINAT FOR UTLØP NEDSLAGSFELT (km 2 ) HOH (m)Krok<strong>av</strong>atnet KM 777 883 0,4 21Kald<strong>av</strong>atnet KM 776 878 1,0 8Det er ingen bebyggelse i <strong>de</strong>n øvre <strong>de</strong>len <strong>av</strong> vassdragets nedslagsfelt. I <strong>de</strong>n nedre <strong>de</strong>len er <strong>de</strong>tbebyggelse bå<strong>de</strong> ved Kald<strong>av</strong>atnet og vi<strong>de</strong>re nedover langs vassdraget ned til sjøen (figur 17.1). Det eringen gårdsdrift i nedslagsfeltet. <strong>En</strong> vannkjemisk prøve fra utløpselva til fjor<strong>de</strong>n tatt i 1993 (Johnsen ogBjørklund 1993), viste at vassdraget her var meget næringsrikt og had<strong>de</strong> store næringstilførsler.TABELL 17.2 Arealbruk i nedslagsfeltet til Tæl<strong>av</strong>ågvassdraget. Alle tall er i km 2 . Data er skaffet til veie <strong>av</strong> Landbrukskontoreti Fjell, <strong>Sund</strong> og Øygar<strong>de</strong>n. * = Data er anslått fra kart i målestokk 1:50.000.INNSJØAREAL*FULLDYRKETJORDGJØDSLETBEITEOVERFLATE-DYRKETSKOG*FJELLOG MYR*TETT-BEBYGGELSE*0,136 0 0 0 0 1,044 0,02Et områ<strong>de</strong> nord for Tæl<strong>av</strong>åg står på Fylkesmannen sin liste over verneverdige områ<strong>de</strong>r. Områ<strong>de</strong>t harregional verneverdi på grunn <strong>av</strong> lyngsamfunnet <strong>de</strong>r, med innslag <strong>av</strong> purpurlyng. Det er også en noespesiell berggrunn i områ<strong>de</strong>t, og områ<strong>de</strong>t har stor rekreasjonsverdi.INNSJØERKrok<strong>av</strong>atnet er vassdragets største innsjø. Den er relativt stor i forhold til nedslagsfeltet og har en megetl<strong>av</strong> vannutskiftning (tabell 17.3). Det er ingen bebyggelse i nedslagsfeltet til Krok<strong>av</strong>atnet. Kald<strong>av</strong>atnet<strong>de</strong>rimot er en grunn innsjø med en relativt god vannutskiftningsrate,- omtrent annen hver måned. Til<strong>de</strong>nne innsjøen er <strong>de</strong>t tilrenning fra 10 husstan<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r alle har slam<strong>av</strong>skiller og påfølgen<strong>de</strong> sandfilter.Kald<strong>av</strong>atnets lille dypvannsvolum gjør at innsjøen er relativt følsom for næringstilførsler fra nedslagsfeltet,selv om vannutskiftningen er god.TABELL 17.3. Morfologiske og hydrologiske data for innsjøene i Tæl<strong>av</strong>ågvassdraget. * = Data er anslått ut fra topografi og kart.INNSJØTILRENNING(mill.m 3 /år)VOLUM *(mill. m 3 )SNITTDYP *(meter)INNSJØAREAL(km 2 )UTSKIFTING *(ganger/år)HYDR.BEL(m 3 /m 2 /år)Krok<strong>av</strong>atnet 0,39 0,957 10 0,096 0,4 4,2Kald<strong>av</strong>atnet 1,01 0,16 4 0,040 6,3 25,2Teoretiske beregninger <strong>av</strong> forsfortilførslene viser at tilførslene til Krok<strong>av</strong>atnet kun er på 5 kg fosfor pr. år,og alt kommer med <strong>av</strong>renning fra "uberørte" arealer (tabell 17.4). Innsjøen får da heller ikke tilførsler somoverstiger tålegrensen (figur 17.2), og vannkjemiske prøver tatt <strong>av</strong> Næringsmid<strong>de</strong>ltilsynet for Bergen ogomland viser at innsjøen er meget næringsfattig. Innsjøen er også meget sur og har et høyt innhold <strong>av</strong>aluminium. Kald<strong>av</strong>atnet <strong>de</strong>rimot, tilføres næringsstoffer som gjør at innsjøens tålegrense er i ferd med åoverstiges (figur 17.2). Beregningene ty<strong>de</strong>r på at hele 74% <strong>av</strong> fosfortilførslene skyl<strong>de</strong>s kloakk (tabell 17.4),og disse tilførslene bør reduseres <strong>de</strong>rsom en igjen ønsker en akseptabel vannkvalitet i Kald<strong>av</strong>atnet.TABELL 17.4. Teoretisk beregning <strong>av</strong> fosfortilførsler (kg/år) til innsjøene i Tæl<strong>av</strong>ågvassdraget for<strong>de</strong>lt på kil<strong>de</strong>r.INNSJØSAMLETMENGDEFRA AREAL-AVRENNINGFRA INNSJØOVENFORFRA KLOAKKFRA HUSDYR-GJØDSELKrok<strong>av</strong>atnet 5 5 0 0 0Kald<strong>av</strong>atnet 27 5 2 20 039
100FIGUR 17.2. Vollenwei<strong>de</strong>r-diagram (Vollenwei<strong>de</strong>r1976) for Tæl<strong>av</strong>ågvassdraget. Det visersammenhengen mellom nærings-saltbelastning oginnsjøens teoretiske tålegrense basert påvannutskiftning i forhold til innsjøareal.1=Krok<strong>av</strong>atnet, 2=Kald<strong>av</strong>atnet.1010.110.010.1 1 10 100 10002Hydrologisk belastning (m3/m 2/år)Krok<strong>av</strong>atnet er i dag i bruk som drikkevannskil<strong>de</strong> for Tæl<strong>av</strong>åg kommunale vassverk som forsyner 160abonnenter.<strong>18</strong>. VORLANDSVASSDRAGETVorlandsvassdraget har utløp til <strong>de</strong> indre <strong>de</strong>ler <strong>av</strong> Austefjor<strong>de</strong>n. Vassdraget er 3,0 km langt og består <strong>av</strong>to greiner som begge renner til Vorlandsvatnet, vassdragets største innsjø (figur <strong>18</strong>.1). Fra Vorlandsvatneter <strong>de</strong>t en 500 meter lang utløpselv til sjøen. Den østligste greina <strong>av</strong> vassdraget har flere små innsjøer <strong>de</strong>rNyatrevatnet og Grind<strong>av</strong>atnet er <strong>de</strong> to største.Vassdragets nedslagsfelt er på 3,6 km 2 , og består hovedsakelig <strong>av</strong> fjellområ<strong>de</strong>r med innslag <strong>av</strong> myr, ognoe skog i <strong>de</strong> l<strong>av</strong>ereliggen<strong>de</strong> <strong>de</strong>ler, hovedsakelig rundt Vorlandsvatnet (tabell <strong>18</strong>.2). Domineren<strong>de</strong>bergarter er granitt og gneiss. Vassdraget ligger i et områ<strong>de</strong> med årlig mid<strong>de</strong>l<strong>av</strong>renning på 37 l/s/km 2 (NVE1987), og vassdragets mid<strong>de</strong>lvannføring til sjø er på 133 liter pr. sekund eller 4,2 millioner m 3 årlig.Hoved<strong>de</strong>len <strong>av</strong> bebyggelsen finnes i <strong>de</strong>n nedre <strong>de</strong>len <strong>av</strong> vassdraget ved Vorland. Det er ingen gårdsbruki drift i nedslagsfeltet til Vorlandsvassdraget.40
FIGUR <strong>18</strong>.1.Kart overVorlandsvassdraget. Nærmere stedsangivelse finnes i tabell <strong>18</strong>.1.TABELL <strong>18</strong>.1. Kartkoordinater (UTM 32V), nedslagsfeltstørrelser og høy<strong>de</strong> over h<strong>av</strong>et (HOH) for innsjøene i Vorlandsvassdraget.VASSDRAGSDEL UTM-KOORDINAT FOR UTLØP NEDSLAGSFELT (km 2 ) HOH (m)Nyatrevatnet KM 848 8<strong>18</strong> 0,2 153Grind<strong>av</strong>atnet KM 840 822 0,7 ca. 140Vorlandsvatnet KM 823 826 3,3 35TABELL <strong>18</strong>.2: Arealbruk i nedslagsfeltet til Vorlandsvassdraget. Alle tall er i km 2 . Data er skaffet til veie <strong>av</strong> Landbrukskontoreti Fjell, <strong>Sund</strong> og Øygar<strong>de</strong>n. * = Data er anslått fra kart i målestokk 1:50.000.INNSJØAREAL*FULLDYRKETJORDGJØDSLETBEITEOVERFLATE-DYRKETSKOG*FJELLOG MYR*TETT-BEBYGGELSE*0,248 0 0 0 0,5 2,852 0INNSJØERVorlandsvatnet er en relativt stor innsjø med maksimaldyp på 31 meter (Raddum, 1974) og vannutskiftningomtrent 1,5 ganger pr. år (tabell <strong>18</strong>.3). Grind<strong>av</strong>atnet har vannutskiftning 2,5 ganger pr. år og Nyatrevatnetbare annen hvert år. Det er ingen tilførsler fra kloakk eller jorsbruk til innsjøene i <strong>de</strong>n øvre <strong>de</strong>len <strong>av</strong>Vorlandsvassdraget og teoretiske beregninger viser at fosforbelastningen til bå<strong>de</strong> Nyatrevatnet ogGrind<strong>av</strong>atnet ligger un<strong>de</strong>r innsjøenens tålegrenser (figur <strong>18</strong>.2). Vannkjemiske målinger fra disse øvre<strong>de</strong>lene bekrefter at vassdraget <strong>de</strong>r er meget næringsfattig (Johnsen og Bjørklund, 1993). Innhol<strong>de</strong>t <strong>av</strong>organisk stoff er imidlertid noe høyt, noe som skyl<strong>de</strong>s tilsig fra myrområ<strong>de</strong>r. Vassdraget er også surt i <strong>de</strong>øvre <strong>de</strong>ler med et høyt innhold <strong>av</strong> aluminium.41
De nedre <strong>de</strong>ler <strong>av</strong> vassdraget er trolig mere næringsrike ettersom Vorlandsvatnet mottar tilførsler fra sekshus med slam<strong>av</strong>skiller og sandfilter, samt en hytte med innlagt vann. Teoretiske beregninger <strong>av</strong> dissetilførslene ty<strong>de</strong>r på at rundt 35% <strong>av</strong> fosfortilførslene til Vorlandsvatnet kommer herfra (tabell <strong>18</strong>.4).Beregningene ty<strong>de</strong>r også på at Vorlandsvatnet totalt mottar 37 kg fosfor pr. år, og at <strong>de</strong>tte er un<strong>de</strong>rtålegrensen for innsjøen (figur <strong>18</strong>.2). Vassdraget er også trolig mindre surt i <strong>de</strong>nne <strong>de</strong>len, og disseantagelsene un<strong>de</strong>rstøttes <strong>av</strong> en vannkjemisk måling fra utløpsbekken fra Vorlandsvatnet i oktober 1993,<strong>de</strong>r pH var på 5,94 (Johnsen og Bjørklund 1993).TABELL <strong>18</strong>.3. Morfologiske og hydrologiske data for innsjøene i Vorlandsvassdraget.* = Data er anslått ut fra topografi og kart.INNSJØTILRENNING(mill.m 3 /år)VOLUM *(mill. m 3 )SNITTDYP *(meter)INNSJØAREAL(km 2 )UTSKIFTING *(ganger/år)HYDR.BEL(m 3 /m 2 /år)Nyatrevatnet 0,23 0,544 10 0,054 0,4 4,3Grind<strong>av</strong>atnet 0,82 0,304 9 0,034 2,7 24,0Vorlandsvatnet 3,85 2,400 15 0,160 1,6 24,0TABELL <strong>18</strong>.4. Teoretisk beregning <strong>av</strong> fosfortilførsler (kg/år) til innsjøene i Vorlandsvassdraget for<strong>de</strong>lt på kil<strong>de</strong>r.INNSJØSAMLETMENGDEFRA AREAL-AVRENNINGFRA INNSJØOVENFORFRA KLOAKKFRA HUSDYR-GJØDSELNyatrevatnet 3 3 0 0 0Grind<strong>av</strong>atnet 5 4 1 0 0Vorlandsvatnet 37 21 3 13 010010FIGUR <strong>18</strong>.2. Vollenwei<strong>de</strong>r-diagram (Vollenwei<strong>de</strong>r1976) for Vorlands-vassdraget. Det visersammenhengen mellom næringssaltbelastning oginnsjøens teoretiske tålegrense basert påvannutskiftning i forhold til innsjøareal.1=Nyatrevatnet, 2=Grind<strong>av</strong>atnet,3=Vorlandsvatnet.10.10.010.1 1 10 100 1000Hydrologisk belastning (m3/m 2/år)Nyatrevatnet og Grind<strong>av</strong>atnet er vannkil<strong>de</strong>r for Stranda/Glesnes vannverk som har 372 abonnenter.Vassverket har vannbehandling med aluminiumsfelling. Innsjøene ble høsten 1993 helikopterkalket fortredje år på rad, slik at tilstan<strong>de</strong>n bå<strong>de</strong> med hensyn på surhet og aluminiumsinnhold kan ventes å blibedre.Vorlandsvatnet blir også kalket og i innsjøen har en overbefolket bestand <strong>av</strong> ørret (Madsen 1990). Detforegår i dag utfisking <strong>av</strong> ørreten hver høst i innsjøen, slik at med <strong>de</strong>n pågåen<strong>de</strong> kultivering <strong>av</strong> fisken ogkalking <strong>av</strong> vatnet, kan forhol<strong>de</strong>ne bli go<strong>de</strong> for fiske på sikt.42
LitteraturhenvisningerBJØRKLUND, A. & G.H.JOHNSEN 1994.<strong>En</strong> <strong>beskrivelse</strong> <strong>av</strong> <strong>de</strong> 28 største <strong>vassdragene</strong> Fjell <strong>kommune</strong>.Rådgiven<strong>de</strong> Biologer, rapport 119, 61 si<strong>de</strong>r. ISBN 82-7658-028-9.JOHNSEN, G.H. 1994 A.Egnete tiltak for å bedre råvannskvaliteten til Klokkarvik vassverk i <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong>.Rådgiven<strong>de</strong> Biologer, rapport 108, 12 si<strong>de</strong>r.JOHNSEN, G.H. 1994 B.Vur<strong>de</strong>ring <strong>av</strong> tilstan<strong>de</strong>n i Dommedalsvatnet, <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong>.Rådgiven<strong>de</strong> Biologer, rapport 132, 14 si<strong>de</strong>rJOHNSEN, G.H. & A.BJØRKLUND 1993Naturressurskartlegging i <strong>kommune</strong>ne <strong>Sund</strong>, Fjell og Øygar<strong>de</strong>n: Miljøkvalitet i vassdrag.Rådgiven<strong>de</strong> Biologer, rapport 93, 75 si<strong>de</strong>r. ISBN 82-7658-013-0JOHNSEN, G.H. & A.KAMBESTAD 1991.Tilstandsun<strong>de</strong>rsøkelse og flerbruksvur<strong>de</strong>ring <strong>av</strong> Kørelen i Fjell og <strong>Sund</strong> i Hordaland.Rådgiven<strong>de</strong> Biologer rapport nr 44, 47 si<strong>de</strong>r.JOHNSEN, G.H. & A.KAMBESTAD 1994.Kalkingsprogram for seks innsjøer i <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong> i Hordaland.Rådgiven<strong>de</strong> Biologer, rapport 107, 19 si<strong>de</strong>r.JOHNSEN, G.H. & Å.ÅTLAND 1991.Rapport fra befaring <strong>av</strong> fire vassdrag 24.april 1991 i <strong>Sund</strong> i Hordaland.Rådgiven<strong>de</strong> Biologer rapport nr 45, 10 si<strong>de</strong>r.MADSEN, J.P. 1991Fiskeriun<strong>de</strong>rsøkelse i Kørelen i Fjell og <strong>Sund</strong> <strong>kommune</strong>r, og i Botsvatnet i Fjell <strong>kommune</strong>.Notat fra Fylkesmannen i Hordaland, Miljøvern<strong>av</strong><strong>de</strong>lingen.NVE 1987.Avrenningskart over Norge. Referanseperio<strong>de</strong> 1.9.1930 - 31.8.1960.NVE. Vassdragsdirektoratet, Hydrologisk <strong>av</strong><strong>de</strong>ling, Kartblad nr. 1.RADDUM, G.G, 1974Ferskvanns-inventeringer på Sotras sydlige <strong>de</strong>l sommeren 1974.Delrapport utført etter oppdrag fra Miljøvern<strong>de</strong>partementet som <strong>de</strong>l <strong>av</strong> landsplanen forverneverdige områ<strong>de</strong>r.Zoologisk Museum, Universitetet i Bergen, 51 si<strong>de</strong>r.VOLLENWEIDER, R.A. 1976Advances in <strong>de</strong>fining critical loading levels for phosporous in lake eutrophication.Mem.Ist.Ital.Idrobiol., 33, si<strong>de</strong>ne 53-83.43