Hva er et HMS-datablad? - Reduce
Hva er et HMS-datablad? - Reduce
Hva er et HMS-datablad? - Reduce
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Innhold:0.0 INNLEDNING. ............................................................................................................................................... 20.1 GENERELT. ............................................................................................................................................. 40.3 MERKING ...................................................................................................................................................... 70.4 FORKLARINGER PÅ FAREKLASSER ............................................................................................... 80.5 <strong>HMS</strong>-DATABLAD ....................................................................................................................................... 100.6 STOFFKARTOTEK. .............................................................................................................................. 110.7 HVA ER SPESIALAVFALL? .................................................................................................................... 120.8 ØKONOMI. .................................................................................................................................................. 121. IDENTIFIKASJON AV KJEMIKALIET OG ANSVARLIG FIRMA ...................................................... 132. OPPLYSNINGER OM KJEMISK SAMMENSETNING ........................................................................... 153. VIKTIGSTE FAREMOMENTER ................................................................................................................ 174. FØRSTEHJELPSTILTAK ............................................................................................................................ 195. TILTAK VED BRANNSLUKKING ............................................................................................................. 216. TILTAK VED UTILSIKTET UTSLIPP ...................................................................................................... 237. HÅNDTERING OG OPPBEVARING .......................................................................................................... 258.EKSPONERINGSKONTROLL OG PERSONLIG VERNEUTSTYR ...................................................... 279. FYSISKE OG KJEMISKE EGENSKAPER ................................................................................................ 2910. STABILITET OG REAKTIVITET ............................................................................................................ 3111. OPPLYSNINGER OM HELSEFARE ........................................................................................................ 3312. OPPLYSNINGER OM MILJØFARE ........................................................................................................ 3513. FJERNING AV RESTER OG AVFALL .................................................................................................... 3714. OPPLYSNINGER OM TRANSPORT ........................................................................................................ 3815. OPPLYSNINGER OM LOVER OG FORSKRIFTER ............................................................................. 3916. ANDRE OPPLYSNINGER .......................................................................................................................... 4117. ORDLISTE .................................................................................................................................................... 4318. VEDLEGG ..................................................................................................................................................... 4919. FOTNOTER .................................................................................................................................................. 59www.reduce.no 1
This publication was realised with the support of the Commission of the EuropeanCommunities und<strong>er</strong> the Leonardo da Vinci programme. The content does not necessarilyreflect the Commission’s position on this subject.0.0 Innledning.Kjemikali<strong>er</strong> som <strong>er</strong> farlig for helse, miljø og sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong> (<strong>HMS</strong>), komm<strong>er</strong> stadig høy<strong>er</strong>e opp pådagsorden. D<strong>et</strong>te gjeld<strong>er</strong> for politiske organ<strong>er</strong>, tilsynsmyndigh<strong>et</strong>ene, bedriftene og blant folkflest.De som import<strong>er</strong><strong>er</strong> ell<strong>er</strong> produs<strong>er</strong><strong>er</strong> farlige kjemikali<strong>er</strong> skal utarbeide <strong>et</strong> <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong> medinformasjon i 16 punkt<strong>er</strong>. Alle arbeidsgiv<strong>er</strong>e skal ha en systematisk samling av <strong>HMS</strong><strong>datablad</strong><strong>er</strong>i <strong>et</strong> stoffkartotek. Forskriftene si<strong>er</strong> vid<strong>er</strong>e at arbeidstak<strong>er</strong>e skal gir opplæring i brukav stoffkartotek<strong>et</strong>. D<strong>et</strong>te heft<strong>et</strong> tar for en viktig del av denne opplæringen, nemlig å forståinnhold<strong>et</strong> av informasjonen.“In most cases the problem is of information: how to g<strong>et</strong> it, how to spread it, and how to makesure it is used prop<strong>er</strong>ly. The greatest obstacle to our safe use and disposal of chemicals isignorance.” (UNEP Chemicals)Helse.En konsekvensanalyse fra Arbeidstilsyn<strong>et</strong> vis<strong>er</strong> at 1 300 mennesk<strong>er</strong> dør hv<strong>er</strong>t år grunn<strong>et</strong>ekspon<strong>er</strong>ing for kjemikali<strong>er</strong> i arbeidsliv<strong>et</strong>. 1 600 blir lagt inn på sykehus<strong>et</strong>, d<strong>et</strong> <strong>er</strong> 1,2 million<strong>er</strong>fraværsdag<strong>er</strong> og 6 850 nye trygd<strong>et</strong>ilfell<strong>er</strong> hv<strong>er</strong>t år. Kostnadene <strong>er</strong> anslått til 3,5 milliard<strong>er</strong> iredus<strong>er</strong>t v<strong>er</strong>diskapning. Til sammenlikning omkomm<strong>er</strong> noe ov<strong>er</strong> 300 i trafikkulykk<strong>er</strong> hv<strong>er</strong>t år.Forholdene ved arbeidsplassene <strong>er</strong> ikke som de burde. I juni 1999 besøkte Arbeidstilsyn<strong>et</strong> 225bygge- og anleggsbedrift<strong>er</strong>. 70% av bedriftene fikk varsel om pålegg fordi arbeidsgiv<strong>er</strong>neikke hadde skikkelig informasjon og opplæring i bruk og beskyttelse mot farlige kjemikali<strong>er</strong>.En liknende und<strong>er</strong>søkelse i 2000 viste samme tendensen i mekanisk industri.D<strong>et</strong>te heft<strong>et</strong> kan brukes i bedriftsint<strong>er</strong>n for å øke forståelse av informasjonen i <strong>et</strong> <strong>HMS</strong><strong>datablad</strong>og d<strong>er</strong>med være <strong>et</strong> viktig bidrag til å oppfylle krav<strong>et</strong> om oplæring.Miljø.Sitatene und<strong>er</strong> <strong>er</strong> tatt fra Stortingsmelding nr. 58 Miljøv<strong>er</strong>npolitikk for en bærekraftigutvikling. Meldingen <strong>er</strong> utgitt av Miljøv<strong>er</strong>ndepartement<strong>et</strong> i 1997 og trekk<strong>er</strong> bl.a. opp denasjonale målene for Lokal Agenda 21, miljøv<strong>er</strong>n for d<strong>et</strong> 21. århundre.”Virkningene av redus<strong>er</strong>t biologisk mangfold, økt konsentrasjon av klimagass<strong>er</strong> i atmosfærenog spredning av helse- og miljøfarlige kjemikali<strong>er</strong>, framstår i dag som de største miljøtruslenemot selve livsgrunnlag<strong>et</strong> på jorda.””Helse- og miljøfarlige kjemikali<strong>er</strong> kan gi alvorlige skadevirkning<strong>er</strong> på mennesk<strong>er</strong>, dyr ogplant<strong>er</strong>. De farligste kjemikaliene, miljøgiftene, kan medføre skad<strong>er</strong> på lang sikt selv i småkonsentrasjon<strong>er</strong> ved at de <strong>er</strong> giftige og lite nedbrytbare i naturen ell<strong>er</strong> ved at de kanwww.reduce.no 2
akkumul<strong>er</strong>es i plant<strong>er</strong>, dyr og mennesk<strong>er</strong>. Disse kan skade forplantningsevnen,immunforsvar<strong>et</strong>, n<strong>er</strong>vesystem<strong>et</strong> og andre indre organ<strong>er</strong> hos mennesk<strong>er</strong> og dyr, og bidra tilutvikling av sykdomm<strong>er</strong> som kreft og all<strong>er</strong>gi<strong>er</strong>. En gradvis forurensning av jord, vann og luft,og opplagring av miljøgift<strong>er</strong> i næringskjedene, represent<strong>er</strong>e en alvorlig trussel mot d<strong>et</strong>biologiske mangfold<strong>et</strong>, matforsyningen og helsen for kommende gen<strong>er</strong>asjon<strong>er</strong>. ”Strenge regl<strong>er</strong> for miljøm<strong>er</strong>king av kjemikali<strong>er</strong> <strong>er</strong> d<strong>er</strong>for på full fart inn i hele Europa.The future demand from the marked and from the authorities will be comprehensive in thechemical area. The ent<strong>er</strong>prises that are prepared will save a lot, seen from an economicallyand environmental point of view.Sats på opplæring.”D<strong>et</strong> finnes mange lov<strong>er</strong> som beskytt<strong>er</strong> arbeid<strong>er</strong>e, forbruk<strong>er</strong>e og miljø<strong>et</strong>, but theirimplementation and effectiveness can be poor”EEA/UNEP in the report ”Chemicals in the European Environment: Low doses, High Stakes”Hensikten med d<strong>et</strong>te heft<strong>et</strong> <strong>er</strong> å gjøre noe med disse problemene. Målgruppen <strong>er</strong>arbeidsgiv<strong>er</strong>e, v<strong>er</strong>neled<strong>er</strong>e, v<strong>er</strong>neombud og den enkelte arbeidstak<strong>er</strong>e.All<strong>er</strong> først: når du komm<strong>er</strong> til tegn<strong>et</strong> b<strong>et</strong>yr d<strong>et</strong> at du finn<strong>er</strong> en forklaring i egen ordliste baki heft<strong>et</strong>. Legg også m<strong>er</strong>ke til bruken av fotnot<strong>er</strong> og henvisning<strong>er</strong> til bilag.D<strong>et</strong>te heft<strong>et</strong> går igjennom de 16 punktene som skal være i <strong>et</strong> helse-, miljø og sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong>s<strong>datablad</strong>(<strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong>). Gjennomgåelsen <strong>er</strong> knytt<strong>et</strong> til Absolute Total Clean<strong>er</strong>. D<strong>et</strong>te <strong>er</strong> <strong>et</strong> ikkeeksist<strong>er</strong>endeprodukt, men d<strong>et</strong> vil l<strong>et</strong>te gjennomgangen av <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong><strong>er</strong> når en kan vise til<strong>et</strong> eksempel.Utformingen av <strong>datablad</strong><strong>et</strong> <strong>er</strong> gjort ved hjelp av Pride Chess. Chess – Chemical, Health &Environmental Saf<strong>et</strong>y System – <strong>er</strong> <strong>et</strong> program med mange modul<strong>er</strong> og funksjon<strong>er</strong>.D<strong>et</strong>te og liknende elektronisk bas<strong>er</strong>te system<strong>er</strong> brukes ofte av kjemikalielev<strong>er</strong>andør<strong>er</strong> for åutarbeide <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong><strong>er</strong>. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> i sen<strong>er</strong>e tid også vanlig at virksomh<strong>et</strong><strong>er</strong> (sluttbruk<strong>er</strong>e av<strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong><strong>er</strong>) bruk<strong>er</strong> slike system<strong>er</strong> for å ha <strong>et</strong> elektronisk stoffkartotek. Fordelen <strong>er</strong> at enkan be om bestemte rapport<strong>er</strong>, for eksempel:1. En ov<strong>er</strong>sikt ov<strong>er</strong> navn og brukssted for brannfarlige kjemikali<strong>er</strong>2. En ov<strong>er</strong>sikt ov<strong>er</strong> de kjemikaliene som <strong>er</strong> all<strong>er</strong>gifremkallende (ell<strong>er</strong> kreftfremkallendeell<strong>er</strong> …..)3. En ov<strong>er</strong>sikt ov<strong>er</strong> alle kjemikali<strong>er</strong> innen en bestemt produktgruppe4. Søke om en finn<strong>er</strong> kjemikali<strong>er</strong> som innehold<strong>er</strong> en bestemt ingrediensNr. 1 brukes til brannforebyggende tiltak, nr. 2 til helseforebyggende tiltak. D<strong>et</strong>te gjøresnaturligvis fordi d<strong>et</strong> <strong>er</strong> fornuftig, men myndigh<strong>et</strong>ene har også pålagt bedriftene den såkaltesubstitusjonsplikten, dvs en plikt til å <strong>er</strong>statte farlige kjemikali<strong>er</strong> med mindre farlige.Nr. 3 kan brukes til å und<strong>er</strong>søke om virksomh<strong>et</strong>en bruk<strong>er</strong> for mange kjemikali<strong>er</strong> innenfor enprodukttype. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> funn<strong>et</strong> eksempl<strong>er</strong> på <strong>et</strong> en virksomh<strong>et</strong> hadde 8 forskjellige rustløs<strong>er</strong>e iwww.reduce.no 3
uk. Med en ov<strong>er</strong>sikt kan en starte arbeid<strong>et</strong> med å redus<strong>er</strong>e antall kjemikali<strong>er</strong> i bruk ut frakrit<strong>er</strong>i<strong>er</strong> som helse, miljø, sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong> og økonomi.Nr. 4 kan brukes til å sjekke om bedriften bruk<strong>er</strong> kjemikali<strong>er</strong> som innehold<strong>er</strong> ingrediens<strong>er</strong>som finnes på myndigh<strong>et</strong>enes liste ov<strong>er</strong> uønskede kjemikali<strong>er</strong> 1 .Disse og utallig andre rapporten gjør at virksomh<strong>et</strong>en har <strong>et</strong> v<strong>er</strong>ktøy som vil gjøre stoffkartotek<strong>et</strong>til <strong>et</strong> levende redskap for systematisk <strong>HMS</strong>-arbeid og ikke <strong>et</strong> stoffkartotek som saml<strong>er</strong>støv og stort s<strong>et</strong>t fung<strong>er</strong><strong>er</strong> som <strong>et</strong> alibi.0.1 Gen<strong>er</strong>elt.Krav til utarbeidelse av <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong><strong>er</strong> <strong>er</strong> beskrev<strong>et</strong> i ”Forskrift om utarbeidelse og distribusjonav helse-, miljø- og sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong>s<strong>datablad</strong> for farlige kjemikali<strong>er</strong>”. Frem til utgangen av1997 var d<strong>et</strong> bare krav til helse- og sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong>sopplysning<strong>er</strong> i <strong>datablad</strong><strong>er</strong> for kjemikali<strong>er</strong>. Endring<strong>er</strong>pr 01.01.1998, ved fasts<strong>et</strong>telse av EUs regelv<strong>er</strong>k, medfør<strong>er</strong> at miljøinformasjon nå ogsåskal være med.Nytt stoffblandingsdirektiv i EU still<strong>er</strong> krav til miljøinformasjon for preparat<strong>er</strong>/stoffblanding<strong>er</strong>.D<strong>et</strong>te direktiv<strong>et</strong> vil bli implement<strong>er</strong>t i norsk regelv<strong>er</strong>k i løp<strong>et</strong> av 1.1.2002, eventueltmed en ov<strong>er</strong>gangstid. Ett<strong>er</strong> at forskriften <strong>er</strong> trådt i kraft vil informasjon om miljøfare utgjøreen obligatorisk del av farem<strong>er</strong>kingen.Forklaring<strong>er</strong>:Kjemiske stoff<strong>er</strong>: Grunnstoff<strong>er</strong> og d<strong>er</strong>es kjemiske forbindels<strong>er</strong> med andre grunnstoff<strong>er</strong>, slik deforekomm<strong>er</strong> naturlig ell<strong>er</strong> industrielt framstilt.Stoffblanding: Oppløsning<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> faste, flytende og gassformige blanding<strong>er</strong> som består av toell<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e kjemiske stoff<strong>er</strong>.Kjemikali<strong>er</strong>: Fellesb<strong>et</strong>egnelse for både kjemiske stoff<strong>er</strong> og/ell<strong>er</strong> stoffblanding<strong>er</strong>.Svovel <strong>er</strong> <strong>et</strong> grunnstoff. Svovelsyre <strong>er</strong> en forbindelse mellom hydrogen, svovel og oksygen(H 2 SO 4 ). Svovelsyre kan inngå som en del (en ingrediens) av en rensevæske. Rensevæsken <strong>er</strong>en stoffblanding, og kjemikali<strong>er</strong> <strong>er</strong> fellesb<strong>et</strong>egnelsen for både svovel, svovelsyre og rensevæsken.Farlig kjemikalie: Et kjemikalie som <strong>et</strong>t<strong>er</strong> myndigh<strong>et</strong>enes krit<strong>er</strong>i<strong>er</strong> utgjør en fare for helse,miljø ell<strong>er</strong> sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong> (brann, eksplosjon). Et slikt kjemikali<strong>er</strong> <strong>er</strong> m<strong>er</strong>kepliktig<strong>et</strong>. Men ogsåkjemikali<strong>er</strong> som ikke <strong>er</strong> m<strong>er</strong>kepliktig<strong>et</strong> kan i visse situasjon<strong>er</strong> utgjøre en fare.<strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong><strong>er</strong> skal utarbeides for alle farlige kjemikali<strong>er</strong> – både stoff<strong>er</strong> og stoffblanding<strong>er</strong>til yrkesmessig bruk. Unntak gjeld<strong>er</strong> blant ann<strong>et</strong> medisinske produkt<strong>er</strong>, radioaktive stoff<strong>er</strong>,kosm<strong>et</strong>ikk, næringsmidl<strong>er</strong>, tobakk og alkohol. <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong><strong>er</strong> skal imidl<strong>er</strong>tid foreligge forkjemikali<strong>er</strong> som brukes til fremstilling av de kjemikaliene/produktene d<strong>et</strong> <strong>er</strong> unntak for.D<strong>et</strong> stilles i tillegg til <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong> egne krav til informasjon om virkning<strong>er</strong> på d<strong>et</strong> ytre miljøfor offshorekjemikali<strong>er</strong>. Informasjonen skal foreligge på Harmonised Offshore Chemicalwww.reduce.no 4
Notification Format (HOCNF) og skal blant ann<strong>et</strong> dokument<strong>er</strong>e enkeltstoff<strong>er</strong>s giftigh<strong>et</strong> formarine organism<strong>er</strong>, potensial for bionedbrytbarh<strong>et</strong> og bioakkumul<strong>er</strong>ing.Den som produs<strong>er</strong><strong>er</strong>, import<strong>er</strong><strong>er</strong> ell<strong>er</strong> oms<strong>et</strong>t<strong>er</strong> farlige kjemikali<strong>er</strong> til yrkesmessig bruk skalsørge for at bestemmelsene i forskriften gjennomføres.Ved salg av farlige kjemikali<strong>er</strong> i forbruk<strong>er</strong>pakning fra d<strong>et</strong>aljhandel, kan utlev<strong>er</strong>ing av <strong>HMS</strong><strong>datablad</strong>unnlates d<strong>er</strong>som kjemikaliene <strong>er</strong> utstyrt med tilstrekkelig informasjon som sikr<strong>er</strong> atbruk<strong>er</strong>ne kan ta de nødvendige forhåndsregl<strong>er</strong> med hensyn til helse, miljø og sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong>.Datablad skal likevel utlev<strong>er</strong>es <strong>et</strong>t<strong>er</strong> anmodning fra en som kjøp<strong>er</strong> kjemikali<strong>et</strong> til yrkesmessigbruk.0.2 Informasjonskjeden.• Fabrikant<strong>er</strong>, importør<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> distributør<strong>er</strong> skal utarbeide <strong>et</strong> <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong> for alle farligekjemikali<strong>er</strong> som skal brukes i yrkesmessig sammenheng.• Lokale distributør<strong>er</strong> og ”endelige” lev<strong>er</strong>andør<strong>er</strong>, alle nedov<strong>er</strong> i forsyningstjenesten, haransvar for <strong>et</strong> riktig <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong>, også sluttbruk<strong>er</strong>en.• Arbeidsgiv<strong>er</strong>e skal ha systematiske kartotek ov<strong>er</strong> <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong> (Stoffkartotek), sikre atde ansatte har l<strong>et</strong>t tilgang til <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong>ene og lære opp de ansatte i bruk av kartotek<strong>et</strong>.Forskriftene innenfor EU/EØS <strong>er</strong> de samme når d<strong>et</strong> gjeld<strong>er</strong> hvordan <strong>et</strong>ik<strong>et</strong>tene skal se ut.Etikken skal inneholde:• fullt navn, adresse og telefonnumm<strong>er</strong> til lev<strong>er</strong>andør i d<strong>et</strong> Europeiske ØkonomiskeSamarbeidsområd<strong>et</strong> (EØS).• navnene på stoffene som inngår ell<strong>er</strong> varenavn<strong>et</strong> hvis d<strong>et</strong> <strong>er</strong> en stoffblanding.• indikasjon<strong>er</strong> for fare og tilhørende symbol• risiko og sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong>s-s<strong>et</strong>ning<strong>er</strong>R-s<strong>et</strong>ning<strong>er</strong> <strong>er</strong> standarduttrykk som gir enkel informasjon om risikoen ved kjemikali<strong>et</strong> vednormal bruk. S-s<strong>et</strong>ning<strong>er</strong> <strong>er</strong> standarduttrykk som gir råd om sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong>stiltak som vil være påsin plass ved bruk av kjemikali<strong>et</strong>. Disse uttrykkene <strong>er</strong> de samme innenfor EU/EØS.Forskriftene spesifis<strong>er</strong><strong>er</strong> også hvordan en pakke skal m<strong>er</strong>kes og hvilken størrelse <strong>et</strong>ik<strong>et</strong>tenskal ha. Hvis <strong>et</strong> kjemikalie ikke brukes på den måten som produsenten har ment at kjemikali<strong>et</strong>skal brukes på, kan d<strong>et</strong> bli nødvendig at arbeidsgiv<strong>er</strong> utarbeide <strong>et</strong> nytt <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong> og<strong>et</strong>ik<strong>et</strong>t.De farligste (meg<strong>et</strong> giftig, giftig, <strong>et</strong>sende, helseskadelig, ekstremt brannfarlig, meg<strong>et</strong> brannfarlig)skal også ha en følbar advarsel (vanligvis <strong>et</strong> lite forhøy<strong>et</strong> triangel) for å advare blindeog synssvekkede om at de håndt<strong>er</strong><strong>er</strong> <strong>et</strong> farlig kjemikalie.Kjemikali<strong>er</strong> som selges i alminneligh<strong>et</strong> og <strong>er</strong> m<strong>er</strong>k<strong>et</strong> som «meg<strong>et</strong> giftig», «giftig» ell<strong>er</strong>«<strong>et</strong>sende» (og enkelte andre kjemikali<strong>er</strong>) skal ha en lukkemekanisme med barnesikring.www.reduce.no 5
Lev<strong>er</strong>andør<strong>er</strong> av kjemikali<strong>er</strong> forplikt<strong>er</strong> seg til å m<strong>er</strong>ke produktene sine med faresymbol<strong>er</strong> hviskjemikali<strong>et</strong> <strong>er</strong> farlig. Hvis kjemikali<strong>et</strong> igjen <strong>er</strong> fordelt i mindre behold<strong>er</strong>e skal hv<strong>er</strong> ny behold<strong>er</strong>m<strong>er</strong>kes. D<strong>et</strong>te <strong>er</strong> arbeidsgiv<strong>er</strong>s ansvar.Hvis du arbeid<strong>er</strong> med farlige kjemikali<strong>er</strong> bør du også lese <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong><strong>et</strong> nøye. Enkeltedel<strong>er</strong> av d<strong>et</strong> bør du lære utenat. Hvis d<strong>et</strong> skj<strong>er</strong> en ulykke <strong>er</strong> d<strong>et</strong> viktig at du v<strong>et</strong> hva som skalgjøres. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> for sent å finne fram <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong><strong>et</strong> når du har øynene fulle av kjemikali<strong>er</strong>..Den neste siden vil vise deg:Farekategori<strong>er</strong> Bokstavsymbol<strong>er</strong> Fareindikasjon<strong>er</strong> Symbol<strong>er</strong>slik du vil finne dem på <strong>et</strong>ik<strong>et</strong>t<strong>er</strong> og i <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong>.www.reduce.no 6
0.3 M<strong>er</strong>kingFareb<strong>et</strong>egnelse Farekode Kjenn<strong>et</strong>egnpå fareFysisk-Kjemisk Eksplosiv E EksplosivSymbol(orange bakgrunn)Oksid<strong>er</strong>ende O Oksid<strong>er</strong>endeEkstremt brannfarlig F+ Ekstremt brannfarligMeg<strong>et</strong> brannfarlig F Meg<strong>et</strong> brannfarligBrannfarlig - BrannfarligHelseMeg<strong>et</strong> giftig T+ Meg<strong>et</strong> giftigGiftig T GiftigHelseskadelig Xn HelseskadeligEtsende C EtsendeIrrit<strong>er</strong>ende Xi Irrit<strong>er</strong>endeAll<strong>er</strong>gifremkallendeXnXiHelseskadeligIrrit<strong>er</strong>endeKreftfremkallendeGruppe 1 og 2Gruppe 3TXnGiftigHelseskadeligArvestoffskadeligGruppe 1 og 2Gruppe 3TXnGiftigHelseskadeligReproduksjonsskadeligGruppe 1 og 2Gruppe 3TXnGiftigHelseskadeligMiljø Miljøskadelig N Miljøskadeligwww.reduce.no 7
0.4 Forklaring<strong>er</strong> på fareklass<strong>er</strong>Eksplosiv<strong>er</strong>.Eksplosive kjemikali<strong>er</strong> identifis<strong>er</strong>es ved en eksplosiv test. De kan eksplod<strong>er</strong>e p.g.a. varme,flamm<strong>er</strong>, sjokk (ved at de mistes) ell<strong>er</strong> friksjon.Eksplosjon<strong>er</strong> kan også forårsakes av enkelte kjemikali<strong>er</strong>, som ikke eksplod<strong>er</strong><strong>er</strong> i testen. Nårstøv dannes fra <strong>et</strong> organisk kjemikalie og konsentrasjonen blir høy nok, kan blandingen avstøv og oksygen (fra luften) eksplod<strong>er</strong>e hvis blandingen blir utsatt for en tenningskilde. Dissekjemikaliene krev<strong>er</strong> ikke m<strong>er</strong>king som eksplosive, men informasjonen om at de kan væreeksplosive bør inklud<strong>er</strong>es i <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong><strong>et</strong>.Oksid<strong>er</strong>ende.Et oksid<strong>er</strong>ende kjemikalie kan forst<strong>er</strong>ke en brann. De fleste kan frigi oksygen. Oksid<strong>er</strong>endekjemikali<strong>er</strong> skal lagres adskilt fra andre mat<strong>er</strong>ial<strong>er</strong>.Ekstremt brannfarlig, meg<strong>et</strong> brannfarlig, brannfarligVæsk<strong>er</strong> (bensin og løsemidl<strong>er</strong>) plass<strong>er</strong>es i en av disse gruppene avhengig av flammepunkt ogkokepunkt. Flammepunkt<strong>et</strong> bestemmes ved å varme opp væsken nær en flamme. Dentemp<strong>er</strong>aturen som væsken avgir nok damp til at den tar fyr, kalles flammepunkt<strong>et</strong>.Ekstremt brannfarlig:Meg<strong>et</strong> brannfarlig:Brannfarlig:Flammepunkt und<strong>er</strong> 0° C, kokepunkt ved 35°C ell<strong>er</strong> lav<strong>er</strong>e.Flammepunkt und<strong>er</strong> 21°C.Flammepunkt und<strong>er</strong> 55°C.Svært giftig.Disse kjemikaliene utgjør en svært alvorlig hels<strong>er</strong>isiko. En svært liten dose vil drepe deg.LD 50 (dødelige dose for 50 % død) <strong>er</strong> den akutte giftige dosen av kjemikali<strong>et</strong>. Denne dosen vildrepe 50 % av testdyrene i laboratori<strong>et</strong>. Et svært giftig kjemikalie har en LD 50 på mindre en20 mg pr. kg kroppsvekt hvis den blir svelg<strong>et</strong> (oral LD 50 ).Giftig.Giftige kjemikali<strong>er</strong> utgjør en alvorlig hels<strong>er</strong>isiko. Et giftig kjemikalie har en LD 50 på mindreenn 200 mg pr. kg. Både giftige og svært giftige kjemikalie kan ha kroniske effekt<strong>er</strong>. Disseeffektene <strong>er</strong> resultat<strong>et</strong> av ekspon<strong>er</strong>ing for lave dos<strong>er</strong> ov<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e uk<strong>er</strong>, måned<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> til og medår.Helseskadelig.Et skadelig kjemikalie har en LD 50 på mindre enn 2000 mg pr. kg kroppsvekt hvis d<strong>et</strong> blirsvelg<strong>et</strong> (oral LD 50 ). De bør likevel behandles med forsiktigh<strong>et</strong>.Etsende.Etsende kjemikali<strong>er</strong> kan svi huden. St<strong>er</strong>ke syr<strong>er</strong> (lav pH) og bas<strong>er</strong> (høy pH) <strong>er</strong> <strong>et</strong>sende stoff<strong>er</strong>.Gir alvorlige lokale effekt<strong>er</strong> ved kontakt (f.eks. svovelsyre). Bas<strong>er</strong> <strong>er</strong> farlig<strong>er</strong>e for øynene ennsyr<strong>er</strong>. Etsende stoff<strong>er</strong> kan korrod<strong>er</strong>e m<strong>et</strong>all. Vær forsiktig ved pakking og lagring.www.reduce.no 8
Irrit<strong>er</strong>ende.Irrit<strong>er</strong>ende kjemikali<strong>er</strong> kan skade huden, øynene, lungene ell<strong>er</strong> nesen. Huden vil bli rød,sprukken og sm<strong>er</strong>tefull. D<strong>et</strong>te kalles d<strong>er</strong>matitt og <strong>er</strong> en hudinfeksjon. Øyeirritasjon vil gjøredem røde og såre og kan gi skade. Slike stoff<strong>er</strong> kan også forårsake all<strong>er</strong>gi.Løsemidl<strong>er</strong> kan svekke hudens naturlige f<strong>et</strong>tlag. Klorgass<strong>er</strong> kan gi irritasjon i luftveiene.Vesentlig ekspon<strong>er</strong>ing kan gi kjemisk lungeb<strong>et</strong>ennelse.Hvis bruk av hansk<strong>er</strong> anbefales, skal <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong><strong>et</strong> gi r<strong>et</strong>ningslinj<strong>er</strong> for hvilken type hansk<strong>er</strong>.All<strong>er</strong>gifremkallende.All<strong>er</strong>gifremkallende kjemikali<strong>er</strong> utløs<strong>er</strong> astma og all<strong>er</strong>gi<strong>er</strong>. Et eksempel <strong>er</strong> diisocyanat<strong>er</strong>.Nikkel kan gi nikkelall<strong>er</strong>gi (frisør<strong>er</strong>). Noen, men ikke alle, vil utvikle all<strong>er</strong>gi. Etik<strong>et</strong>ten vilvise risikouttrykk<strong>et</strong>: Kan gi all<strong>er</strong>gi ved hudkontakt.De neste tre gruppen blir alle delt i tre kategori<strong>er</strong>. Kategori 1 <strong>er</strong> alltid den farligste. Kategori 1har vist seg å ha effekt på mennesk<strong>er</strong>. Kategori 2 har vist seg å ha effekt på laboratoridyr.Kategori 3 har vist seg å ha effekt på laboratoriedyr, men bevisene <strong>er</strong> ikke så st<strong>er</strong>ke som forkategori 2.Kreftfremkallende kjemikali<strong>er</strong> (Karsinogen<strong>er</strong>).Et karsinogen har vist seg å føre til kreft hos mennesk<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> laboratoriedyr. Karsinogen<strong>er</strong>kategori 1 <strong>er</strong> de farligste (asbest, benzen). Mange av disse kjemikaliene kan også væremutasjonsfremkallende.Arvestoffskadelige kjemikali<strong>er</strong> (Mutagen<strong>er</strong>).Mutasjonsfremkallende kjemikali<strong>er</strong> kan forårsake mutasjon<strong>er</strong> i cell<strong>er</strong> som føres vid<strong>er</strong>e fra engen<strong>er</strong>asjon til den neste. Disse b<strong>et</strong>egnes som høyrisikokjemikali<strong>er</strong> fordi ekspon<strong>er</strong>ing også kanha en innvirkning på dine ufødte barn. Fl<strong>er</strong>e mutasjonsfremkallende kjemikali<strong>er</strong> kan også gikreft.Mutasjonsfremkallende kjemikali<strong>er</strong> kategori 1 <strong>er</strong> den farligste fordi d<strong>et</strong> da <strong>er</strong> påvist at de haren effekt på arveligh<strong>et</strong>sprosessen hos mennesk<strong>er</strong>. Til nå kjenn<strong>er</strong> vi ingen eksempl<strong>er</strong> påmutasjonsfremkallende kjemikali<strong>er</strong> i kategori 1.Reproduksjonsskadelige kjemikali<strong>er</strong>.D<strong>et</strong>te <strong>er</strong> svært farlige kjemikali<strong>er</strong>. Spesielle tiltak må iv<strong>er</strong>ks<strong>et</strong>tes i forhold til gravide arbeidstak<strong>er</strong>esom ekspon<strong>er</strong>es for kjemikali<strong>er</strong> i kategori 1 og 2. Slike kjemikali<strong>er</strong> kan påvirke forplantningsevnenog skade ufødte barn.Thalidomid result<strong>er</strong>te i deform<strong>er</strong>te lemm<strong>er</strong> hos 12 000 barn. Bly påvirk<strong>er</strong> utviklingen ogfunksjonen ved n<strong>er</strong>vesystem<strong>et</strong> (hj<strong>er</strong>nen) hos barn hvis mødre har blitt ekspon<strong>er</strong>t und<strong>er</strong> svang<strong>er</strong>skap<strong>et</strong>.Farlige for miljø<strong>et</strong>.Disse kjemikaliene kan gi miljøskad<strong>er</strong> pga. sine uheldige virkning<strong>er</strong> på fisk, andre dyr, plant<strong>er</strong>og på ozonlag<strong>et</strong>. Foruten å være giftige kan disse kjemikaliene ha to andre farlige egenskap<strong>er</strong>.De kan være svært vanskelige å bryte ned, og de kan akkumul<strong>er</strong>es i næringskjeden. DDT ogPCB har begge disse egenskapene.www.reduce.no 9
0.5 <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong>D<strong>et</strong> skal utarbeides <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong> for alle kjemikali<strong>er</strong> som <strong>er</strong> farlige. Hvis <strong>et</strong> kjemikalie <strong>er</strong>m<strong>er</strong>k<strong>et</strong> med <strong>et</strong>t av symbolene vist i forrige kapittel, da skal d<strong>et</strong> også forefinnes <strong>et</strong> <strong>datablad</strong>ov<strong>er</strong> kjemikali<strong>et</strong> når d<strong>et</strong>te <strong>er</strong> i bruk på en arbeidsplass. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> fremstill<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> importøren som<strong>er</strong> ansvarlig for at d<strong>et</strong> finnes <strong>et</strong> <strong>datablad</strong> på når d<strong>et</strong> <strong>er</strong> påkrev<strong>et</strong>.Første gang kjemikali<strong>et</strong> selges til en virksomh<strong>et</strong>, skal d<strong>et</strong> også lev<strong>er</strong>es <strong>et</strong> <strong>datablad</strong>.<strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong><strong>et</strong> skal revid<strong>er</strong>es hv<strong>er</strong> gang d<strong>et</strong> komm<strong>er</strong> ny informasjon som angår sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong> ogbeskyttelse av helse og miljø. Den revid<strong>er</strong>te utgaven skal dat<strong>er</strong>es og skal umiddelbart og kostnadsfrittskaffes til veie for alle som har mottatt d<strong>et</strong> farlige kjemikali<strong>et</strong> til industrielt bruk iløp<strong>et</strong> av de siste 12 månedene.Innhold<strong>et</strong> i <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong><strong>er</strong> skal gi bruk<strong>er</strong>ne tilstrekkelig informasjon slik at de kan treffenødvendige tiltak i forhold til sikk<strong>er</strong> håndt<strong>er</strong>ing av stoff<strong>et</strong>.Et <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong> skal inneholde følgende obligatoriske ov<strong>er</strong>skrift<strong>er</strong> (1-16):1. Identifikasjon av kjemikali<strong>et</strong> og ansvarlig firma2. Opplysning<strong>er</strong> om kjemisk sammens<strong>et</strong>ning3. Viktigste faremoment<strong>er</strong>4. Førstehjelpstiltak5. Tiltak ved brannslukking6. Tiltak ved utilsikt<strong>et</strong> utslipp7. Håndt<strong>er</strong>ing og oppbevaring8. Ekspson<strong>er</strong>ingskontroll og p<strong>er</strong>sonlig v<strong>er</strong>neutstyr9. Fysiske og kjemiske egenskap<strong>er</strong>10. Stabilit<strong>et</strong> og reaktivit<strong>et</strong>.11. Opplysning<strong>er</strong> om helsefare12. Opplysning<strong>er</strong> om miljøfare13. Fj<strong>er</strong>ning av rest<strong>er</strong> og avfall14. Opplysning<strong>er</strong> om transport15. Opplysning<strong>er</strong> om lov<strong>er</strong> og forskrift<strong>er</strong>16. Andre opplysning<strong>er</strong>Innholdsfortegnelsen vis<strong>er</strong> at d<strong>et</strong>te heft<strong>et</strong> tar for seg alle disse punktenewww.reduce.no 10
0.6 Stoffkartotek.Stoffkartotek<strong>et</strong> i en bedrift <strong>er</strong> <strong>et</strong> sentralt kartotek som skal inneholde informasjon om allekjemiske stoff<strong>er</strong> og produkt<strong>er</strong> som <strong>er</strong> i bruk i bedriften. D<strong>et</strong>te inklud<strong>er</strong><strong>er</strong> råmat<strong>er</strong>ial<strong>er</strong>, mellomliggendeprodukt<strong>er</strong> som oppstår i produksjonsprosessen, selvlagede og anskaffede kjemikali<strong>er</strong>og produkt<strong>er</strong>.Stoffkartotek<strong>et</strong> skal inneholde <strong>et</strong> <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong> for alle m<strong>er</strong>kepliktige kjemikali<strong>er</strong>. For kjemikali<strong>er</strong>som ikke krev<strong>er</strong> <strong>et</strong> <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong>, skal kartotek<strong>et</strong> i d<strong>et</strong> minste inneholde informasjonom navn, sammens<strong>et</strong>ning, produsent/d<strong>et</strong>aljist, fysiske, kjemiske og toksikologiske egenskap<strong>er</strong>,risiko, forebyggende tiltak og førstehjelpsbehandling.M<strong>er</strong>v<strong>er</strong>dien av <strong>et</strong> stoffkartotek går utov<strong>er</strong> d<strong>et</strong> å oppfylle myndigh<strong>et</strong>enes krav. Et velfung<strong>er</strong>endestoffkartotek vil gi bedriften kontroll ov<strong>er</strong> egen kjemikalieadministrasjon, en kontrollsom gir både arbeidstak<strong>er</strong>e, kund<strong>er</strong>, forsikringsselskap<strong>er</strong> og miljøorganisasjon<strong>er</strong> økt tryggh<strong>et</strong>.Kravene om å redus<strong>er</strong>e risikoen for både ansatte og miljø øk<strong>er</strong> stadig. D<strong>et</strong>te gir seg utslag ikrav om dokumentasjon. Uvitenh<strong>et</strong> <strong>er</strong> ingen unnskyldning. En bedrift som ikke har registr<strong>er</strong>tsine kjemiske stoff<strong>er</strong> og produkt<strong>er</strong> kan få r<strong>et</strong>slige forpliktels<strong>er</strong> med hensyn til skad<strong>er</strong>.Forsikringsselskapene bruk<strong>er</strong> ofte sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong>sskjema<strong>er</strong> som skal fylles ut når man skal tegne enforsikring. H<strong>er</strong> <strong>er</strong> d<strong>et</strong> ofte fokus på bedriftens kontrollrutin<strong>er</strong> for helse, miljø og sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong>.Spesielt gjeld<strong>er</strong> d<strong>et</strong>te når d<strong>et</strong> skal tegnes forsikring for industrielle skad<strong>er</strong>.Et godt arbeidsmiljø med få risikomoment<strong>er</strong> redus<strong>er</strong><strong>er</strong> bedriftens kostnad<strong>er</strong> knytt<strong>et</strong> til p<strong>er</strong>sonskad<strong>er</strong>med <strong>et</strong>t<strong>er</strong>følgende sykefravær. En del av skjema<strong>et</strong> som brukes av enkelte forsikringsselskap<strong>er</strong>handl<strong>er</strong> om bedriftens behandling av farlige kjemikali<strong>er</strong>. Bedriften må vite nøyaktighvilke kjemikali<strong>er</strong> de bruk<strong>er</strong> hvis de svar<strong>er</strong> ja. De må også vite hvilke farlige effekt<strong>er</strong> dissekjemikaliene kan ha og være i stand til å måle mulige effekt<strong>er</strong>. Forsikringsselskap<strong>er</strong> kan ogsåstille spørsmål angående opplæring, dokumentasjon og bedriftens system for systematiskhelse-, miljø- og sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong>sarbeid (Int<strong>er</strong>nkontroll).Arbeidsmiljø, helse og sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong>.Et stoffkartotek kan bidra til å øke de ansattes bevissth<strong>et</strong> når d<strong>et</strong> gjeld<strong>er</strong> hvilke mat<strong>er</strong>ial<strong>er</strong> dejobb<strong>er</strong> med og hva slags forholdsregl<strong>er</strong> som må tas for å forhindre skad<strong>er</strong>. Opplæring ogkunnskap om riktig lagring og bruk av kjemikali<strong>er</strong> vil redus<strong>er</strong>e risikoen for mat<strong>er</strong>ielle skad<strong>er</strong>som f.eks. brann.Et stoffkartotek vil også gi informasjon om hva slags sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong>sutstyr som behøves og hvordand<strong>et</strong>te skal brukes. På denne måten kan informasjonen i stoffkartotek<strong>et</strong> forebygge ulykk<strong>er</strong>og kroniske skad<strong>er</strong> og d<strong>er</strong>med bidra til en reduksjon av sykefravær<strong>et</strong>. Ulykk<strong>er</strong> kan f.eks. være,syreskad<strong>er</strong>, pusteproblem<strong>er</strong>, uttørring av huden, hodepine, kvalme og oppkast. Kroniske skad<strong>er</strong>kan omfatte all<strong>er</strong>gi<strong>er</strong>, svekk<strong>et</strong> fruktbarh<strong>et</strong>, kreft, hukommelsessvikt og impotens.D<strong>et</strong> ytre miljø<strong>et</strong> (naturen).Stoffkartotek<strong>et</strong> kan også gi informasjon om forventede skad<strong>er</strong>, reaksjon<strong>er</strong> og effekt<strong>er</strong> på d<strong>et</strong>ytre miljø<strong>et</strong>. D<strong>et</strong> skal også inneholde informasjon om hvordan man skal behandle avfall ogtomembalasje for å beskytte d<strong>et</strong> ytre miljø<strong>et</strong> mot forurensning og unødvendig belastning.www.reduce.no 11
0.7 <strong>Hva</strong> <strong>er</strong> spesialavfall?Spesialavfall <strong>er</strong> avfall som kan forurense ell<strong>er</strong> gi skad<strong>er</strong> for dyr ell<strong>er</strong> mennesk<strong>er</strong> d<strong>er</strong>som d<strong>et</strong>ikke blir behandl<strong>et</strong> riktig. Vi kan f.eks. nevne spillolje, maling, sprøytemidl<strong>er</strong>, kjemikali<strong>er</strong>utgått på dato osv.Produkt<strong>er</strong> m<strong>er</strong>k<strong>et</strong> med advarsel om fare for brann, helse ell<strong>er</strong> miljø vil nesten uten unntak blibehandl<strong>et</strong> som spesialavfall.<strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong>ene i stoffkartotek<strong>et</strong> gir informasjon om kjemikalienes nedbrytningsevne ,akkumul<strong>er</strong>ende egenskap<strong>er</strong>, miljøskadeligh<strong>et</strong> og andre mulige skadelige effekt<strong>er</strong>. D<strong>et</strong>te girbedriften kunnskap som kan brukes i arbeid<strong>et</strong> med å <strong>er</strong>statte farlige kjemikali<strong>er</strong> med mindrefarlige alt<strong>er</strong>nativ<strong>er</strong> d<strong>er</strong> d<strong>et</strong>te <strong>er</strong> mulig.Stoffkartotek<strong>et</strong> kan også gi bedriften <strong>et</strong> ov<strong>er</strong>blikk ov<strong>er</strong> mengden av kjemikali<strong>er</strong> som brukes.På denne måten kan bedriften kvitte seg med ov<strong>er</strong>forbruk, redus<strong>er</strong>e totalforbruk<strong>et</strong> og mengdenav avfall som kan være skadelig for helse og miljø.0.8 Økonomi.D<strong>et</strong> vis<strong>er</strong> seg at bedrift<strong>er</strong> med velfung<strong>er</strong>ende stoffkartotek har positive resultat<strong>er</strong> i forhold tilreduksjon av antall produkt<strong>er</strong> og kontrakt<strong>er</strong>. For de fleste bedrift<strong>er</strong> vil d<strong>et</strong> være mulig å redus<strong>er</strong>eantall produkt<strong>er</strong> med 50 –70 %.D<strong>et</strong>te b<strong>et</strong>yr:• mindre låst kapital• bedre pris<strong>er</strong>• færre faktura<strong>er</strong>D<strong>et</strong> <strong>er</strong> også <strong>et</strong> økende krav til dokumentasjon om tilstanden i bedriften selv og om hvordanbedriften påvirk<strong>er</strong> miljø<strong>et</strong>, både fra kund<strong>er</strong> og investor<strong>er</strong>. I praksis b<strong>et</strong>yr d<strong>et</strong>te at bedrift<strong>er</strong> medstoffkartotek, som d<strong>er</strong>med har kontroll ov<strong>er</strong> egen bruk av kjemikali<strong>er</strong>, vil ha konkurransefortrinn.Miljøprofil <strong>er</strong> <strong>et</strong> krav og må dokument<strong>er</strong>es. I fremtiden vil vinn<strong>er</strong>ne i konkurransenvære de bedriftene som har velfung<strong>er</strong>ende stoffkartotek.På de neste sidene gjengis alle de 16 punktene i <strong>et</strong> <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong>. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> lag<strong>et</strong> <strong>et</strong> <strong>datablad</strong>til d<strong>et</strong> ikke-eksist<strong>er</strong>ende kjemikali<strong>et</strong> Absolute Total Clean<strong>er</strong>. Til hv<strong>er</strong>t punkt <strong>er</strong> d<strong>et</strong>knytt<strong>et</strong> kommentar<strong>er</strong>.www.reduce.no 12
<strong>HMS</strong> - DATABLADHELSE- MILJØ- og SIKKERHETSDATABLADSist endr<strong>et</strong>: 25/03/2000 Int<strong>er</strong>nt nr.: A11-B07-C02 Erstatt<strong>er</strong> dato: 07/11/1998Absolute Total Clean<strong>er</strong>1. IDENTIFIKASJON AV KJEMIKALIET OG ANSVARLIG FIRMAGodkjent for brukGodkjent for lab. brukModifis<strong>er</strong>t av Arendal Maritime vgsHANDELSNAVNPRODUKTTYPEAbsolute Total Clean<strong>er</strong>IndustrivaskProduktregist<strong>er</strong><strong>et</strong> Nr. xxxxxART-NR 152Produsent/importør <strong>HMS</strong> asAdresse Skibb<strong>er</strong>heia 11Postnr & sted 4800 ArendalTelefon (+ 47) 37 02 71 53Kontaktp<strong>er</strong>son Arild LangemyrAnsvarligArild LangemyrUtarbeid<strong>et</strong> av Arild LangemyrNødtelefonnumm<strong>er</strong> xx xx xx xxKommentar<strong>er</strong>:D<strong>et</strong> sentrale i d<strong>et</strong>te punkt<strong>et</strong> <strong>er</strong> å fastlegge entydig navn på kjemikali<strong>et</strong> og ansvarlig firmamed adresse og telefonnumm<strong>er</strong>.Firma<strong>et</strong> skal garant<strong>er</strong>e for opplysningene i <strong>datablad</strong><strong>et</strong> og vil stå juridisk ansvarlig for innhold<strong>et</strong>.D<strong>et</strong> finnes eksempl<strong>er</strong> på at store bøt<strong>er</strong> <strong>er</strong> gitt til importør<strong>er</strong>/produsent<strong>er</strong> som haddevesentlige mangl<strong>er</strong> i <strong>datablad</strong><strong>et</strong>.En god praksis <strong>er</strong> oppgi Nødtelefon ell<strong>er</strong> B<strong>er</strong>edskapstelefon.• D<strong>et</strong> skal angis hvilken dato <strong>datablad</strong><strong>et</strong> sist ble endr<strong>et</strong> (kalles ofte revisjonsdato) og datoen tild<strong>et</strong> <strong>datablad</strong><strong>et</strong> som <strong>er</strong>stattes av denne revisjonen.• Int<strong>er</strong>nnumm<strong>er</strong> <strong>er</strong> ikke obligatorisk men de virksomh<strong>et</strong><strong>er</strong> som bruk<strong>er</strong> elektronisk stoffkartotekvil kunne få ut rapport<strong>er</strong> som kan være til stor nytte hvis de tilfør<strong>er</strong> int<strong>er</strong>nnumm<strong>er</strong>. Axxkan stå for produkttype d<strong>er</strong> virksomh<strong>et</strong>en selv bestemm<strong>er</strong> hvilke tall som tilhør<strong>er</strong> hvilkengruppe av kjemikali<strong>er</strong>. B kan stå for anslått årsforbruk og tallene <strong>et</strong>t<strong>er</strong> kan være gruppeinndelingi kg. C01 kan stå for registr<strong>er</strong>te kjemikali<strong>er</strong> uten <strong>datablad</strong>, C02 for de med utilstrekkelig<strong>datablad</strong> og C03 for de som <strong>er</strong> i orden.• Handelsnavn skal være likt <strong>et</strong>ik<strong>et</strong>tnavn. Navn<strong>et</strong> kan være fremmedspråklig.• Den øv<strong>er</strong>ste delen med 6 muligh<strong>et</strong><strong>er</strong> for avkrysning <strong>er</strong> ikke obligatorisk. Disse 6 feltene kanbruk<strong>er</strong>e av Pride Chess selv bestemme innhold<strong>et</strong> av. Fordelen <strong>er</strong> at en h<strong>er</strong> kan legge innint<strong>er</strong>ne opplysning<strong>er</strong>/rutin<strong>er</strong>.www.reduce.no 13
• Produsent<strong>er</strong>/importør<strong>er</strong> anbefales st<strong>er</strong>kt å angis produkttype (anvendelse, produktbeskrivelse).Ytt<strong>er</strong>lig<strong>er</strong>e opplysning<strong>er</strong> kan gis i punkt 16.• Noen angir også artikkel numm<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> produktnumm<strong>er</strong>. D<strong>et</strong>te <strong>er</strong> for int<strong>er</strong>n bruk for produsent/importør.• Ansvarlig firma <strong>er</strong> ”den som bring<strong>er</strong> kjemikali<strong>et</strong> til oms<strong>et</strong>ning i Norge”, og ansvarlig firmakan ha adresse i EØS-områd<strong>et</strong>. Norske myndigh<strong>et</strong><strong>er</strong> vil forholde seg til <strong>et</strong> norsk firma.D<strong>er</strong>for kan d<strong>et</strong> forkomme to adress<strong>er</strong>, for eksempel utenlandsk produsent og norsk importør.Navn, adresse og telefonnumm<strong>er</strong> skal opplyses. Faks og kontaktp<strong>er</strong>son<strong>er</strong> bør oppgis. Ett<strong>er</strong>hv<strong>er</strong>t bør også e-mail oppgis. D<strong>et</strong> skal være l<strong>et</strong>test mulig å komme i kontakt med ansvarligfirma.• Hvis d<strong>et</strong> <strong>er</strong> nødvendig skal d<strong>et</strong> angis Nødtelefon ell<strong>er</strong> B<strong>er</strong>edskapstelefon. D<strong>et</strong>te bør alltidgjøres Selv om d<strong>et</strong>te ikke <strong>er</strong> at absolutt krav. Aktuelle telefonnumm<strong>er</strong> <strong>er</strong> til Giftinformasjonssentralenell<strong>er</strong> nødtelefonen til d<strong>et</strong> norsk importør/produsent. D<strong>et</strong> bør presis<strong>er</strong>es hvemde represent<strong>er</strong><strong>er</strong> og til hvilke tid<strong>er</strong> de <strong>er</strong> b<strong>et</strong>jent, hvis de da ikke <strong>er</strong> b<strong>et</strong>jent hele døgn<strong>et</strong>.• I d<strong>et</strong>te punkt skal man angi registr<strong>er</strong>ingsnumm<strong>er</strong><strong>et</strong> til Produktregist<strong>er</strong><strong>et</strong>. Noen oppgir likeveld<strong>et</strong>te i punkt 16. Mange ikke-deklarasjonspliktige kjemikali<strong>er</strong> blir ofte deklar<strong>er</strong>t for at d<strong>et</strong>ikke skal oppstå tvil om produkt<strong>et</strong>s egenskap<strong>er</strong>.Egne notat<strong>er</strong>:www.reduce.no 14
2. OPPLYSNINGER OM KJEMISK SAMMENSETNINGNr Ingrediens navn CAS-NR Kons.(vekt%) Fareklasse/Anm.1 2-amino<strong>et</strong>anol 141-43-5 1 - 5 Xn,20-36/37/382 Kaliumhydroksid 1310-58-3 5 - 10 C,353 Dinatriumm<strong>et</strong>asilikat 6834-92-0 1 - 5 C,34-374 2-(2-butoksy<strong>et</strong>oksy)<strong>et</strong>anol 112-34-5 1 - 5 Xi,365 2-propanol 67-63-0 30 - 60 F,116 Vann 7732-18-5 10 - 30 IKTegnforklaring:T+ = Meg<strong>et</strong> giftig, T = Giftig, C = Etsende, Xn = Helseskadelig, Xi= Irrit<strong>er</strong>ende,IK =Ikke klassifis<strong>er</strong>ingspliktig, E = Eksplosiv, O = Oksid<strong>er</strong>ende, F+ = Ekstremt brannfarlig,F = Meg<strong>et</strong> brannfarlig, Fo = Brannfarlig, N = Miljøskadelig, M = Arvestoffskadelig,A = All<strong>er</strong>gifremkallende, K = Kreftfremkallende, R = Reproduksjonsskadelig.Se ordliste: CAS-NR, fareklasse, arvestoffskadelig, reproduksjonsskadeligKommentar<strong>er</strong>:D<strong>et</strong> sentrale i d<strong>et</strong>te punkt<strong>et</strong> <strong>er</strong> å gi mottak<strong>er</strong>en muligh<strong>et</strong> for raskt å finne ut hvilke skadevirkning<strong>er</strong>som <strong>er</strong> forbund<strong>et</strong> med stoff<strong>et</strong> ell<strong>er</strong> stoffblandingen.• Ingrediensenes (stoffenes) navn i stoffblandingen skal angis med entydig navn som for eksempelkjemisk navn iflg. IUAPC (Int<strong>er</strong>national Union of Pure and Applied Chemistry) ogCAS (Chemical Abstract S<strong>er</strong>vice) nomenklatur, benevning<strong>er</strong> som finnes i EINECS/ELINCSell<strong>er</strong> ann<strong>et</strong> aksept<strong>er</strong>t navn (trivialnavn/hevdnavn)• CAS-numm<strong>er</strong> <strong>er</strong> <strong>et</strong> hjelpemiddel til å entydig å fastslå hvilk<strong>et</strong> stoff d<strong>er</strong> drei<strong>er</strong> seg om.Enkelte gang<strong>er</strong> kan navn<strong>et</strong> skrives noe forskjellig og problem<strong>er</strong> kan oppstå ved ov<strong>er</strong>s<strong>et</strong>telse.• D<strong>et</strong> <strong>er</strong> ikke nødvendig å oppgi nøyaktig sammens<strong>et</strong>ning av de enkelte stoffene i stoffblandingen(men NB: se vedlegg 2) Konsentrasjonen bør oppgis i vekt%. De anbefalte int<strong>er</strong>vallene<strong>er</strong> 0-0,1; 0-1; 1-5; 5-10; 30-60; 60-100. Grunnen <strong>er</strong> konflikten mellom åpenh<strong>et</strong> ogbehov<strong>et</strong> for konfidensialit<strong>et</strong>. Produsenten vil ofte ha behov for å hemmeligholde oppskriften(formelen) til produkt<strong>et</strong> selv om produsentene også inns<strong>er</strong> fordelen med størst muligåpenh<strong>et</strong>. Åpenh<strong>et</strong> gir tillit og minsk<strong>er</strong> tilleggsspørsmål fra kund<strong>er</strong>. Ytt<strong>er</strong>lig<strong>er</strong>e opplysning<strong>er</strong>kan gis i Ingredienskommentar<strong>er</strong>.• Fareklassene som oppgis med tegn gjeld<strong>er</strong> for stoff<strong>et</strong> (ingrediensen) når d<strong>et</strong> foreligg<strong>er</strong>som <strong>et</strong> rent stoff, ikke klassifis<strong>er</strong>ingen for d<strong>et</strong> aktuelle %-int<strong>er</strong>vall. Tallene <strong>et</strong>t<strong>er</strong> fareklassene<strong>er</strong> risikos<strong>et</strong>ning<strong>er</strong> (R-s<strong>et</strong>ning<strong>er</strong>), se ordforklaring og kap. 0.2 (samt vedlegg 1). Id<strong>et</strong>te eksempel<strong>et</strong> <strong>er</strong> IK = ikke klassifis<strong>er</strong>ingspliktig. D<strong>et</strong> b<strong>et</strong>yr at stoff<strong>et</strong> ikke anses somfarlig.• De aktuelle symbolene for fareklass<strong>er</strong> ( T+ = meg<strong>et</strong> giftig, T = giftig, C = Etsende osv) børoppgis i en Tegnforklaring. Se ell<strong>er</strong>s kap. 0.3 d<strong>er</strong> all m<strong>er</strong>king <strong>er</strong> gjengitt.Egne notat<strong>er</strong>:www.reduce.no 15
www.reduce.no 16
3. VIKTIGSTE FAREMOMENTERHelseskadeligMeg<strong>et</strong> brannfarligHelsefare:Irrit<strong>er</strong><strong>er</strong> øynene. Inntak kan forårsake svimmelh<strong>et</strong>, hodepine, kvalme, oppkast og i ekstreme tilfell<strong>er</strong> bevisstløsh<strong>et</strong>,nedkjøling og hypotensjon. Kan absorb<strong>er</strong>es gjennom huden. Hvis tilstrekkelig mengde <strong>er</strong> absorb<strong>er</strong>t, kan d<strong>et</strong>forekomme akutt forgiftning som ved inntak. Lengre tids/gjentatt kontakt kan forårsake avf<strong>et</strong>ting av huden som kanmedføre d<strong>er</strong>matitis (hudb<strong>et</strong>ennelse). Fare for <strong>et</strong>sing.Sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong>saspekt<strong>er</strong>:Meg<strong>et</strong> brannfarlig. Dampen <strong>er</strong> tyngre enn luft, spres langs gulv og jord. Muligh<strong>et</strong> for antennelse andre sted<strong>er</strong>.Miljøfare:Store mengd<strong>er</strong> kan trenge igjennom jorden og forurense grunnvann<strong>et</strong>.• Hypotensjon = for lavt blodtrykk. Dessv<strong>er</strong>re brukes slike medisinske uttrykk for ofte uten atd<strong>et</strong> tilføyes i parentes hva som menes med uttrykk<strong>et</strong>.Kommentar<strong>er</strong>:D<strong>et</strong> sentrale i d<strong>et</strong>te punkt<strong>et</strong> <strong>er</strong> å gi en kort og klar beskrivelse av de viktigste skadevirkning<strong>er</strong>på menneske, og hvilke symptom<strong>er</strong> (sykdomstegn) som kan oppstå ved normalbruk og tenkelig feilaktig håndt<strong>er</strong>ing av stoff<strong>et</strong> ell<strong>er</strong> stoffblandingen. Opplysning<strong>er</strong> ombrann- og eksplosjonsfare skal angis. De viktigste skadevirkningene på miljø<strong>et</strong> skal ogsåangis.• Noen angir de aktuelle R-s<strong>et</strong>ningene for kjemikali<strong>et</strong> und<strong>er</strong> d<strong>et</strong>te punkt<strong>et</strong>, andre gir disseopplysningene for eksempel punkt 15 (som i vårt eksempel).• H<strong>er</strong> <strong>er</strong> d<strong>et</strong> angitt faresymbolene. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> ikke <strong>et</strong> krav men god praksis.• D<strong>et</strong> <strong>er</strong> også god praksis å opplyse om <strong>et</strong> kjemikalie ikke <strong>er</strong> fareklass<strong>et</strong> i henhold til gjeldend<strong>er</strong>egelv<strong>er</strong>k. Men husk at også kjemikali<strong>er</strong> som ikke <strong>er</strong> klassifis<strong>er</strong>ingspliktig, kan und<strong>er</strong> gittomstendigh<strong>et</strong><strong>er</strong> være farlig.Egne notat<strong>er</strong>:www.reduce.no 17
www.reduce.no 18
4. FØRSTEHJELPSTILTAKGENERELTVæske kan forårsake <strong>et</strong>sing av hud og øyne. Innånding av tåke virk<strong>er</strong> <strong>et</strong>sende på slimhinnene. Svelging kanforårsake: Svimmelh<strong>et</strong>. Hodepine. Kvalme. Oppkast. Inntak av store mengd<strong>er</strong> (ca. > 500 ml) kan forårsake koma,hypotensjon, nedkjøling og død. D<strong>et</strong>te <strong>er</strong> kun sannsynlig som følge av frivillig misbruk. Kan absorb<strong>er</strong>es gjennomhuden. Hvis tilstrekkelig store mengd<strong>er</strong> <strong>er</strong> absorb<strong>er</strong>t, kan d<strong>et</strong> forekomme akutt forgiftning som ved inntak.INNÅNDINGFlytt straks den ekspon<strong>er</strong>te til frisk luft. Kontakt lege hvis større mengde <strong>er</strong> innånd<strong>et</strong> ell<strong>er</strong> pasienten kjenn<strong>er</strong> ubehag.HUDKONTAKTTilsølt tøy fj<strong>er</strong>nes. Vask straks med vann og såpe. Skaff legehjelp hvis irritasjon vedvar<strong>er</strong> <strong>et</strong>t<strong>er</strong> vask.ØYEKONTAKTSkyll straks med store mengd<strong>er</strong> vann mens øyelokk<strong>et</strong> løftes. Den skadede skal snarest behandles av lege.Viktig! Forts<strong>et</strong>t å skylle und<strong>er</strong> transport til sykehus. ( Øyelege)SVELGINGVED SVELGING MÅ IKKE BREKNINGER FREMKALLES - KONTAKT LEGE. Beskytt luftveiene vedoppkast. Gi vann, hvis pasienten <strong>er</strong> ved bevissth<strong>et</strong>.MEDISINSK INFORMASJONSymptomatisk behandling. Fare for p<strong>er</strong>forasjon av spis<strong>er</strong>ør<strong>et</strong> ved svelging. Diagnosen på inntak av d<strong>et</strong>te produkt<strong>et</strong><strong>er</strong> den karakt<strong>er</strong>istiske lukten av den tilskadekommendes utåndingsluft og ut fra hendelsesforløp<strong>et</strong>. Hvis d<strong>et</strong> <strong>er</strong>inntatt store mengde, bør d<strong>et</strong> ov<strong>er</strong>veies å bruke mag<strong>et</strong>ømming og haemodialyse.Ordliste: p<strong>er</strong>forasjon, heamodialyse(slike medisinske uttrykk forekomm<strong>er</strong> ofte, dessv<strong>er</strong>re uten forklaring)Kommentar<strong>er</strong>:D<strong>et</strong> sentrale i d<strong>et</strong>te punkt<strong>et</strong> <strong>er</strong> at førstehjelpstiltakene beskrives kortfatt<strong>et</strong> men tilstrekkelig.Virksomh<strong>et</strong>en må sørge for at de anbefalte hjelpemidl<strong>er</strong> <strong>er</strong> l<strong>et</strong>t tilgjengelig (f.eks. nøddusj).D<strong>et</strong> <strong>er</strong> viktig å opplyse om d<strong>et</strong> <strong>er</strong> nødvendig med øyeblikkelig legehjelp og d<strong>et</strong> skalgis opplysning<strong>er</strong> om langtidsvirkning ved ov<strong>er</strong>ekspon<strong>er</strong>ing.D<strong>et</strong>te punkt<strong>et</strong> kan få konsekvens<strong>er</strong> i forhold til ansvar. D<strong>et</strong> gjeld<strong>er</strong> både for d<strong>et</strong> firma<strong>et</strong> som <strong>er</strong>ansvarlig for <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong><strong>et</strong> og for den virksomh<strong>et</strong> som kjemikali<strong>et</strong> brukes i. Er informasjonentilstrekkelig? Har virksomh<strong>et</strong>en god nok b<strong>er</strong>edskap og følg<strong>er</strong> de anbefaling<strong>er</strong> som gis?• For noen kjemikali<strong>er</strong> <strong>er</strong> d<strong>et</strong> nødvendig å und<strong>er</strong>streke at spesielle midl<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> utstyr må vær<strong>et</strong>ilgjengelig på arbeidsplassen for å gi bestemt og øyeblikkelig behandling i tilfelle alvorligeskad<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> ulykk<strong>er</strong>.• D<strong>et</strong> skal opplyses om førstehjelpstiltak ved innånding, kontakt med hud og øyne samt svelging.Opplysningene om førstehjelp må være kortfattede og l<strong>et</strong>te å forstå for den skadelidte,andre tilstedeværende og de som gir førstehjelp.• Symptomene og virkningene bør oppsumm<strong>er</strong>es kort, og d<strong>et</strong> skal angis hva som må gjøres påsted<strong>et</strong> i <strong>et</strong> ulykkestilfelle, og om d<strong>et</strong> kan ventes langtidsvirkning<strong>er</strong> <strong>et</strong>t<strong>er</strong> ekspon<strong>er</strong>ingen.• Skal lege oppsøkes bør en ta med <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong><strong>et</strong>, hvis ikke: ta med <strong>et</strong>ik<strong>et</strong>ten ell<strong>er</strong>behold<strong>er</strong>en med <strong>et</strong>ik<strong>et</strong>ten. Ved alvorlige tilfell<strong>er</strong> bør lege varsles og <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong><strong>et</strong> faksesov<strong>er</strong>.www.reduce.no 19
• Opplysningene skal s<strong>et</strong>tes opp i avsnitt <strong>et</strong>t<strong>er</strong> ekspon<strong>er</strong>ingsmåte, dvs. innånding, hud, øyekontaktog svelging. Angi om profesjonell hjelp fra lege <strong>er</strong> nødvendig ell<strong>er</strong> tilrådelig forvid<strong>er</strong>e oppfølging av skadene. Eventuelle beskyttelsestiltak for førstehjelpsp<strong>er</strong>sonell skalogså angis.• D<strong>et</strong> bør angis om d<strong>et</strong> skal fremkalles brekning<strong>er</strong> ved svelging av produkt<strong>et</strong> ell<strong>er</strong> ikke. Noenganges skal d<strong>et</strong>te gjøres, andre gang<strong>er</strong> <strong>er</strong> d<strong>et</strong>te feil. Trenden <strong>er</strong> at en bare fremkall<strong>er</strong> brekningved fare for alvorlige forgiftning<strong>er</strong>. D<strong>et</strong> anbefales ofte å gi kull, men ikke ved forgiftning avm<strong>et</strong>all<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> p<strong>et</strong>roleumsprodukt<strong>er</strong>. Den kan gj<strong>er</strong>ne anbefales å gi drikke ved svelging avirrit<strong>er</strong>ende og <strong>et</strong>sende stoff<strong>er</strong>, også ved p<strong>et</strong>roleumsprodukt<strong>er</strong> (da helst matolje ell<strong>er</strong> fløte).Forebyggende tiltak.D<strong>et</strong> <strong>er</strong> viktig at virksomh<strong>et</strong>en for<strong>et</strong>ar risikoanalys<strong>er</strong> og s<strong>et</strong>t<strong>er</strong> inn tiltak som kan hindre ulykk<strong>er</strong>.D<strong>et</strong> må finnes rapport<strong>er</strong>ingssystem<strong>er</strong> som fang<strong>er</strong> opp nestenulykk<strong>er</strong> og avvik slik at tiltakenestadig kan forbedres. B<strong>er</strong>edskapsplan<strong>er</strong> må foreligge.Eksempl<strong>er</strong> på forebyggende tiltak:• Opplæring av ansatte som bruk<strong>er</strong> produkt<strong>et</strong>. Når en ulykke skj<strong>er</strong> bør den d<strong>et</strong> gjeld<strong>er</strong> og kollegaenevite hva som skal gjøres. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> noe for seint å prøve å finne <strong>datablad</strong><strong>et</strong> når øynene<strong>er</strong> fulle av <strong>et</strong>sende væske.• Førstehjelpsutstyr<strong>et</strong> <strong>er</strong> på plass, alle v<strong>et</strong> hvor d<strong>er</strong> <strong>et</strong> og kan bruke d<strong>et</strong>. En på områd<strong>et</strong> <strong>er</strong>ansvarlig for sjekking av utstyr<strong>et</strong>. For eksempel må innhold<strong>et</strong> av flaske med øyeskyllevæskeskiftes ut regelmessig.Egne notat<strong>er</strong>:www.reduce.no 20
5. TILTAK VED BRANNSLUKKINGPASSENDE BRANNSLUKNINGSMIDDELAlkoholresistent skum. Pulv<strong>er</strong>, karbondioksid, sand ell<strong>er</strong> jord benyttes bare ved små brann<strong>er</strong>.UEGNET BRANNSLUKNINGSMIDDELVann i saml<strong>et</strong> stråle.BRANN- OG EKSPLOSJONSFARERDampene fra produkt<strong>et</strong> <strong>er</strong> tyngre enn luft, og kan spre seg langs bakken/gulv<strong>et</strong> og bli antent andre sted<strong>er</strong>. Farligeforbrenningsprodukt<strong>er</strong> kan inneholde: kullos (karbonmonoksid), nitrogenoksid<strong>er</strong>, uidentifis<strong>er</strong>te organiske oguorganiske forbindels<strong>er</strong>.PERSONLIG VERNEUTSTYR VED SLUKKING AV BRANNPassende beskyttelsesbekledning inklusiv åndedr<strong>et</strong>tsv<strong>er</strong>n skal brukes ved brann<strong>er</strong> i lukkede rom.ANNEN INFORMASJONBehold<strong>er</strong>e i nærh<strong>et</strong>en av brann flyttes straks ell<strong>er</strong> kjøles med vann.Se ordliste: Organiske forbindels<strong>er</strong>, uorganiske forbindels<strong>er</strong>Kommentar<strong>er</strong>:D<strong>et</strong> sentrale i d<strong>et</strong>te punkt<strong>et</strong> <strong>er</strong> at d<strong>et</strong> skal oppgis passende brannslukningsmiddel ogbrannslukkingsmiddel som av sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong>smessige grunn<strong>er</strong> ikke må benyttes. D<strong>et</strong> skal ogsåopplyses om brannen kan innebære særlig fare som ekspon<strong>er</strong>ing fra kjemikali<strong>et</strong>,forbrenningsprodukt<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> gass<strong>er</strong> som dannes und<strong>er</strong> brannen.• D<strong>et</strong> skal opplyses om hvilk<strong>et</strong> p<strong>er</strong>sonlig v<strong>er</strong>neutstyr som brukes ved slukking av brann.• Enkl<strong>et</strong>e virksomh<strong>et</strong><strong>er</strong>, for eksempel plastbedrift<strong>er</strong>, bør ha kunnskap<strong>er</strong> om brann ut ov<strong>er</strong> deninformasjon som en finn<strong>er</strong> i <strong>et</strong> <strong>HMS</strong>-Datablad.Forebyggende tiltak.• Brann<strong>er</strong> i virksomh<strong>et</strong><strong>er</strong> som bruk<strong>er</strong> mange kjemikali<strong>er</strong> vil ofte bli kraftig, eksplosiv og farlig.Slike virksomh<strong>et</strong>ene bør d<strong>er</strong>for ha ov<strong>er</strong>sikt ov<strong>er</strong> hvilke kjemikali<strong>er</strong> de har, mengdene oghvor de befinn<strong>er</strong> seg slik at bankvesen<strong>et</strong> kan innr<strong>et</strong>te sin sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong> mot d<strong>et</strong>te. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> eksempl<strong>er</strong>på at brannvesen<strong>et</strong> ikke har gått inn i bygning<strong>er</strong> fordi mangel på informasjon har før tilat de ikke risik<strong>er</strong><strong>er</strong> liv og helse til brannmenn.• Brann<strong>er</strong> kan være en økonomisk katastrofe for en virksomh<strong>et</strong>. Hvis den ikke kan lev<strong>er</strong>evar<strong>er</strong> og tjenest<strong>er</strong>, kan kundegrunnlag<strong>et</strong> forsvinne. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> d<strong>er</strong>for viktig å ha utstyr<strong>et</strong> i ordenfor å kunne slukke tilløp til brann.• Se også punkt 7: HANDTERING OG LAGRING.Egne notat<strong>er</strong>:www.reduce.no 21
www.reduce.no 22
6. TILTAK VED UTILSIKTET UTSLIPPSIKKERHETSTILTAK FOR Å BESKYTTE PERSONELLP<strong>er</strong>sonlige forhåndsregl<strong>er</strong>:Damp kan spres ov<strong>er</strong> store avstand<strong>er</strong> langs jordov<strong>er</strong>flaten. Fj<strong>er</strong>n alle kild<strong>er</strong> til antennelse. Evaku<strong>er</strong> p<strong>er</strong>sonal<strong>et</strong> tilsikk<strong>er</strong>t område. Unngå innånding av damp, tåke og a<strong>er</strong>osol<strong>er</strong>. Unngå kontakt med hud og øyne. Fj<strong>er</strong>n straksforurens<strong>et</strong> tøy.P<strong>er</strong>sonlig v<strong>er</strong>neutstyr:T<strong>et</strong>tsittende brill<strong>er</strong>. Neopren ell<strong>er</strong> nitril-gummi hansk<strong>er</strong>. Hansk<strong>er</strong> av krave-typen. Kjemisk resistent PVC heldraktmed h<strong>et</strong>te. Sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong>sstøvl<strong>er</strong> - gummi, knelengde. Hvis d<strong>er</strong> <strong>er</strong> risiko for innånding av a<strong>er</strong>osol<strong>er</strong>/tåke/spray/dampbenyttes: Filtr<strong>er</strong>ende helmaske med kombinasjonsfilt<strong>er</strong>, type og klasse minst A2/P2 mot organiske gass<strong>er</strong> ogdamp<strong>er</strong> samt partikl<strong>er</strong>. I lukkede rom benyttes friskluft- ell<strong>er</strong> trykkluftutstyr.SIKKERHETSTILTAK FOR Å BESKYTTE MILJØForhindre utslipp til kloakk, vassdrag ell<strong>er</strong> grunn. Bruk passende oppsamling for å unngå forurensning av miljø.Inform<strong>er</strong> straks lokale myndigh<strong>et</strong><strong>er</strong> hvis produkt<strong>et</strong> har nådd avløp, grøft<strong>er</strong> el<strong>er</strong> vann.EGNEDE METODER FOR SKADEBEGRENSNING OG OPPRENSKINGLite spill:Absorb<strong>er</strong> væsken med sand, jord ell<strong>er</strong> ann<strong>et</strong> egn<strong>et</strong> media. Skyfles opp i egnede, tydelig m<strong>er</strong>kede behold<strong>er</strong>e foravhending ell<strong>er</strong> gjenbruk i henhold til lovgivningen. Skyll forurens<strong>et</strong> område med store mengd<strong>er</strong> av vann. Vandigeoppløsning<strong>er</strong> har lavt flammepunkt med mindre d<strong>et</strong> <strong>er</strong> snakk om meg<strong>et</strong> kraftig fortynning.Stort spill:Unngå at produkt<strong>et</strong> spr<strong>er</strong> seg ved hjelp av sand ell<strong>er</strong> jord. Væsken oppsamles eventuelt ved hjelp av <strong>et</strong>absorb<strong>er</strong>ingsmiddel. Avhending som anført und<strong>er</strong> lite spill.ANNEN INFORMASJONLokale myndigh<strong>et</strong><strong>er</strong> skal kontaktes hvis større søl ikke kan samles opp.Ov<strong>er</strong>hold all relevant lovgivning. Se avsnitt 13 vedr. informasjon om avhendelse.Risiko for eksplosjon. Inform<strong>er</strong> straks brannvesen<strong>et</strong> hvis væsken når kloakken.Se ordliste: A<strong>er</strong>osol<strong>er</strong>, resistentKommentar<strong>er</strong>:D<strong>et</strong> sentrale i d<strong>et</strong>te punkt<strong>et</strong> <strong>er</strong> å opplyse om tiltak for å beskytte mennesk<strong>er</strong> og miljø veduhell og utslipp samt å angi egnede m<strong>et</strong>od<strong>er</strong> for skadebegrensning og opprensking.• Virksomh<strong>et</strong>ene bør selv vurd<strong>er</strong>e hvilke konsekvens<strong>er</strong> <strong>et</strong> uhell kan ha og innr<strong>et</strong>te tiltak d<strong>er</strong><strong>et</strong>t<strong>er</strong>.Siden oppslag i media ikke <strong>er</strong> god reklame for virksomh<strong>et</strong>en bør en sørge for å kjennemyndigh<strong>et</strong>enes krav til varsling av utslipp 2 .• Man kan ofte finne gen<strong>er</strong>elle utsagn som ”Utslipp<strong>et</strong> begrenses best mulig”. Virksomh<strong>et</strong>enebør ha plan<strong>er</strong> som konkr<strong>et</strong>is<strong>er</strong><strong>er</strong> d<strong>et</strong>te.• ”Ved utslipp varsles om nødvendig ansvarlig myndigh<strong>et</strong>” <strong>er</strong> <strong>et</strong> ann<strong>et</strong> gen<strong>er</strong>elt råd. Virksomh<strong>et</strong>enebør i forkant vite hvem som skal kontaktes og hvem som skal varsles int<strong>er</strong>nt påbedriften. Slike rutin<strong>er</strong> kan beskrives i punkt. 16 und<strong>er</strong> BRUKERENS ANMERKNINGER.Egne notat<strong>er</strong>:www.reduce.no 23
www.reduce.no 24
7. HÅNDTERING OG OPPBEVARINGSPESIELLE EGENSKAPER OG FARERMå kun brukes på sted<strong>er</strong> med god ventilasjon.HÅNDTERINGSVEILEDNINGD<strong>et</strong> må ikke spises, drikkes ell<strong>er</strong> røykes und<strong>er</strong> bruk. Unngå innånding av damp, tåke og a<strong>er</strong>osol<strong>er</strong>. Unngå kontaktmed hud og øyne. Unngå kontakt med forurens<strong>et</strong> tøy. Slukk åpen ild. Fj<strong>er</strong>n antennelseskild<strong>er</strong>. Unngå gnist<strong>er</strong>.Røyking forbudt. Unngå søl. Må ikke helles i kloakken.LAGRINGSANVISNINGTankene skal være adskilt fra varme og andre antennelseskild<strong>er</strong>. Må ikke oppbevares i uegnede, um<strong>er</strong>kede ell<strong>er</strong>ukorrekt m<strong>er</strong>kede behold<strong>er</strong>e. Oppbevar behold<strong>er</strong>en t<strong>et</strong>t lukk<strong>et</strong> på <strong>et</strong> tørt område med god ventilasjon vekk fradirekte sollys, andre varmekild<strong>er</strong> og andre antennelseskild<strong>er</strong>. Oppbevares i <strong>et</strong> sikr<strong>et</strong> område. Oppbevaresutilgjengelig for barn. Røyking forbudt i lag<strong>er</strong><strong>et</strong>.Produktbehandling: Elektrostatiske ladning<strong>er</strong> kan oppstå ved pumping. Pass på å jorde tank<strong>er</strong> og utstyr. Unngå åplaskefylle.Anbefalte mat<strong>er</strong>ial<strong>er</strong>:Til tank: Stål. High density poly<strong>et</strong>ylen. High density polypropylen.Til tankforing: H<strong>er</strong>d<strong>et</strong> epoxy malingIkke egnede mat<strong>er</strong>ial<strong>er</strong>:Til tank<strong>er</strong>: unngå aluminium og PVC.Kommentar<strong>er</strong>:D<strong>et</strong> sentrale i d<strong>et</strong>te punkt<strong>et</strong> <strong>er</strong> å gi forholdsregl<strong>er</strong> for håndt<strong>er</strong>ing av kjemikali<strong>et</strong>, og d<strong>et</strong>teinnbefatt<strong>er</strong> anbefaling<strong>er</strong> av behov for tekniske tiltak som punktavsug og allmenn ventilasjon.For oppbevaring skal d<strong>et</strong> opplyses om tekniske tiltak og b<strong>et</strong>ingels<strong>er</strong> for sikk<strong>er</strong> oppbevaring.• Husk at spesielle regl<strong>er</strong> gjeld<strong>er</strong> for lagring av brannfarlige kjemikali<strong>er</strong> og gass<strong>er</strong> und<strong>er</strong> trykk• St<strong>er</strong>ke syr<strong>er</strong> og bas<strong>er</strong> bør ikke lagres i nærh<strong>et</strong>en av hv<strong>er</strong>andre• Oksid<strong>er</strong>ende kjemikali<strong>er</strong> bør skilles fra brannfarlige• Giftige stoff<strong>er</strong> skal være innelåstForebyggende tiltak:• Opplæring av ansatte om viktigh<strong>et</strong>en av god hygiene• Plakat med RØYKING FORBUDT• Rutinemessig kontroll med ventilasjon og jording av behold<strong>er</strong>e• Vurd<strong>er</strong>e install<strong>er</strong>ing av nøddusj• Opplæring av de ansatte i rutin<strong>er</strong> ved ulykk<strong>er</strong>Egne notat<strong>er</strong>:www.reduce.no 25
www.reduce.no 26
8.EKSPONERINGSKONTROLL OG PERSONLIG VERNEUTSTYRIngrediens navn CAS-nr Adm.norm Adm. år2-amino<strong>et</strong>anol 141-43-5 8,0 mg/m³ 1996kaliumhydroksid 1310-58-3 2,0 mg/m³; T 19962-propanol 67-63-0 245,0 mg/m³ 1996FOREBYGGENDE TILTAKMå kun anvendes i områd<strong>er</strong> med god ventilasjon. Sørg for mekanisk ventilasjon hvis d<strong>et</strong> <strong>er</strong> risiko for innånding avdamp, tåke ell<strong>er</strong> a<strong>er</strong>osol<strong>er</strong>.Hygieniske forholdsregl<strong>er</strong>: Vask hendene før d<strong>et</strong> spises, drikkes, røykes og før toal<strong>et</strong>tbesøk. Arbeidstøy ogund<strong>er</strong>tøy renses regelmessig.ÅNDEDRETTSVERNNormalt ikke påkrev<strong>et</strong>. Ved risiko for innånding anvendes: filtr<strong>er</strong>ende halvmaske med kombinasjonsfilt<strong>er</strong>, type ogklasse A/P2 mot organiske gass<strong>er</strong> og damp samt partikl<strong>er</strong>.ØYEVERNBær beskyttelsesbrill<strong>er</strong> ved fare for sprut.ARBEIDSHANSKERNeopren ell<strong>er</strong> nitril-gummi hansk<strong>er</strong>.VERNEKLÆRStandard arbeidstøy.Kommentar<strong>er</strong>:D<strong>et</strong> sentrale i d<strong>et</strong>te punkt <strong>et</strong> <strong>er</strong> å få opplyst alle de forebyggende tiltak som må iv<strong>er</strong>ks<strong>et</strong>tesfor å begrense ekspon<strong>er</strong>ingen av arbeidstak<strong>er</strong>e. En skal gjennomføre tekniske tiltak for åbegrense nødvendig bruk av p<strong>er</strong>sonlig v<strong>er</strong>neutstyr 3 .• D<strong>et</strong> skal opplyses om administrative norm<strong>er</strong> 4 (Adm.norm) for de. H<strong>er</strong> henvises d<strong>et</strong> til normeneav 1996. Ved revid<strong>er</strong>ing av <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong><strong>et</strong> må d<strong>et</strong> selvsagt henvises til de siste normene.Normene <strong>er</strong> ikke juridisk bindende unntatt i de tilfellene d<strong>et</strong> <strong>er</strong> satt en takv<strong>er</strong>di (T)ell<strong>er</strong> når de forekomm<strong>er</strong> i konkr<strong>et</strong>e pålegg fra AT ell<strong>er</strong> i forskrift<strong>er</strong> utgitt av AT. Dissenormene blir satt ut fra medisinske, tekniske og økonomiske krit<strong>er</strong>i<strong>er</strong>. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> dårlig praksis ålegge seg t<strong>et</strong>t opp til normene.• Brukes fl<strong>er</strong>e kjemikali<strong>er</strong> samtidig må totalvirkningen b<strong>er</strong>egnes.Forkortels<strong>er</strong> som en kan finne <strong>et</strong>t<strong>er</strong> Adm.norm. (se kalsiumhydroksid) <strong>er</strong>:A = all<strong>er</strong>gifremkallendeH = hudopptakKjemikali<strong>et</strong> kan trenge inn gjennom hudenK = kreftfremkallendeT = takv<strong>er</strong>diDenne grensen må ikke ov<strong>er</strong>skrides• Åndedr<strong>et</strong>tsv<strong>er</strong>n: Mask<strong>et</strong>ype og filt<strong>er</strong>type skal angis event. behov for friskluftstilførsel• Håndv<strong>er</strong>n: d<strong>er</strong>som hansk<strong>er</strong> anbefales skal hanske/mat<strong>er</strong>ialtype angis. En PVA-hanske <strong>er</strong> brafor olj<strong>er</strong> men dårlig for syr<strong>er</strong> og bas<strong>er</strong>. Latex-hansk<strong>er</strong> <strong>er</strong> bra for syr<strong>er</strong> og bas<strong>er</strong> men dårlig forolj<strong>er</strong>. Latex-hansk<strong>er</strong> kan dessuten fremkalle all<strong>er</strong>gi.• Øyev<strong>er</strong>n: Type øyev<strong>er</strong>nutstyr skal angis hvis d<strong>et</strong>te anbefales, f,eks, brill<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> ansiktsskj<strong>er</strong>mevent. t<strong>et</strong>tsittende brill<strong>er</strong>.Forebyggende tiltak.• Opplæring og motivasjon av arbeidstak<strong>er</strong>e til å bruke nødvendig v<strong>er</strong>neutstyr. Mange kjemikali<strong>er</strong><strong>er</strong> farlig på lang sikt. Nye kjemikali<strong>er</strong>, for eksempel synt<strong>et</strong>iske olj<strong>er</strong> <strong>er</strong> m<strong>er</strong>all<strong>er</strong>gifremkallende enn tidlig<strong>er</strong>e produkt<strong>er</strong>.www.reduce.no 27
• Riktig bruk av v<strong>er</strong>neutstyr. Den dag i dag forekomm<strong>er</strong> d<strong>et</strong> at arbeidstak<strong>er</strong>e brukes støvmask<strong>er</strong>istedenfor gassmask<strong>er</strong> for å beskytte seg for eksempel mot løsemidl<strong>er</strong>. Filt<strong>er</strong><strong>et</strong> istøvmasken vil <strong>et</strong>t<strong>er</strong> en stund virke som en ”sniffe-klut” og være v<strong>er</strong>re enn om at”v<strong>er</strong>neutstyr” ikke var brukt.• Ha faste og sikre rutin<strong>er</strong> på å kontroll<strong>er</strong>e v<strong>er</strong>neutstyr, skifte ut filt<strong>er</strong> og hansk<strong>er</strong> i tide. H<strong>er</strong>gjøres d<strong>et</strong> mye feil. Kjemikali<strong>et</strong> kan trenge igjennom hansken ganske fort. D<strong>et</strong>te vari<strong>er</strong><strong>er</strong>mye og d<strong>et</strong> bør tas kontakt med produsenten hvis en <strong>er</strong> i tvil.• Hvor og hvordan kjemikali<strong>et</strong> brukes <strong>er</strong> viktig for å vurd<strong>er</strong>e farene (risikoanalyse). Malingpåført i trange rom med sprøytepistol <strong>er</strong> noe ann<strong>et</strong> em normal maling i friluft. Datablad<strong>et</strong> børangi behov for v<strong>er</strong>neutstyr ved forskjellig bruk. Men arbeidsgiv<strong>er</strong> <strong>er</strong> pliktig til å vurd<strong>er</strong>e risikoenved bruk av kjemikali<strong>et</strong>.• Nøddusj og øyespylemuligh<strong>et</strong> bør vurd<strong>er</strong>es selv om d<strong>et</strong>te ikke <strong>er</strong> nevnt i <strong>datablad</strong><strong>et</strong>.• Ha klare ansvarsforhold beskrev<strong>et</strong> i virksomh<strong>et</strong>ens systematiske arbeid med helse-, miljø ogsikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong>.Egne notat<strong>er</strong>:www.reduce.no 28
9. FYSISKE OG KJEMISKE EGENSKAPERTilstandsform:Væske ved værelsestemp<strong>er</strong>atur.Farge:Klar.Lukt:Karakt<strong>er</strong>istisk.Løsligh<strong>et</strong>:L<strong>et</strong>t oppløseslig i div<strong>er</strong>se organiske løsningsmidl<strong>er</strong>.Smelte/Frysepunkt: -65°C T<strong>et</strong>th<strong>et</strong>: 0,823 kg/l (30°C)Eksplosjonsomr., %-%: 3,7 - 12.2 Løsligh<strong>et</strong> i vann:Damptrykk: 4,8 kPa M<strong>et</strong>ningskons.:Dekompon<strong>er</strong>ingstemp.: Rel. t<strong>et</strong>th. i m. luft(l=1):pH løsning: Kokepunkt: 87°CFlammepunkt: 20°C pH konsentrat: 13,5Molvekt: Viskosit<strong>et</strong>:Tenntemp<strong>er</strong>atur: Luktegrense:Rel. dampt<strong>et</strong>th<strong>et</strong>, (l=1): 2,10 Rel. fordampningshast.: 1,3 (BuAc=1)Luftreaktiv: Vannreaktiv:Kommentar<strong>er</strong>:I d<strong>et</strong>te punkt<strong>et</strong> <strong>er</strong> d<strong>et</strong> anbefalt en rekke data (vedlegg 6) som anbefales oppgitt i denutstrekning d<strong>et</strong> <strong>er</strong> relevant.• Eksplosjonsomr., %-%: H<strong>er</strong> <strong>er</strong> tallene 3.7 – 12,2 oppgitt. D<strong>et</strong> b<strong>et</strong>yr at konsentrasjonen ilufta av gass fra d<strong>et</strong>te produkt<strong>et</strong> må være minst 3,7% for at d<strong>et</strong> kan skje en eksplosjon. Hvisen har en konsentrasjon på ov<strong>er</strong> 12,2% , vil d<strong>et</strong> være for lite oksygen til at d<strong>et</strong> kan skje eneksplosjon• Flammepunkt: H<strong>er</strong> <strong>er</strong> d<strong>et</strong> satt til 20°C. D<strong>et</strong> vil si at ved 20°C avgir produkt<strong>et</strong> så mye gass(damp) at en åpen ild ell<strong>er</strong> annen antennelseskilde kan antenne gassen.• Rel. dampt<strong>et</strong>th<strong>et</strong> (l = 1): H<strong>er</strong> vises t<strong>et</strong>th<strong>et</strong>en i forhold til luft (t<strong>et</strong>th<strong>et</strong> for luft s<strong>et</strong>tes lik 1).Men en relativ t<strong>et</strong>th<strong>et</strong> på 2,10 <strong>er</strong> gassen fra d<strong>et</strong>te produkt<strong>et</strong> b<strong>et</strong>ydelig tyngre enn luft og vil dakunne samle og spre seg langs gulv/bakke.• T<strong>et</strong>th<strong>et</strong>: H<strong>er</strong> <strong>er</strong> d<strong>et</strong> angitt 0,823 kg/l ved 30°C. Husk at vann har en t<strong>et</strong>th<strong>et</strong> på 1 kg/l.• pH konsentrat: H<strong>er</strong> angis pH til produkt<strong>et</strong> før eventuell uttynning. For eksempel kan d<strong>et</strong>angir for <strong>et</strong> rengjøringsmiddel at d<strong>et</strong> skal fortynnes i forhold<strong>et</strong> 1:8. pH i bruksløsningen angisi felt<strong>et</strong> pH løsning. pH = 7 <strong>er</strong> nøytralt, pH < 7 <strong>er</strong> syr<strong>er</strong> (sur løsning), pH > 7 <strong>er</strong> bas<strong>er</strong> (lut,basisk løsning). For øynene <strong>er</strong> basiske løsning<strong>er</strong> v<strong>er</strong>re en sure, og med en så høy pH som13,5 <strong>er</strong> d<strong>et</strong>te produkt<strong>et</strong> meg<strong>et</strong> farlig for øynene.• Rel. fordampningshast.: Den relative fordampningshastigh<strong>et</strong>en (h<strong>er</strong> lik 1,3) i forhold tilbytulac<strong>et</strong>at (BuAc =1). Se ell<strong>er</strong>s vedlegg 7 om YL-m<strong>er</strong>king.En kan ofte få <strong>datablad</strong><strong>et</strong> som innehold<strong>er</strong> blanke felt<strong>er</strong>. D<strong>et</strong>te b<strong>et</strong>yr som regel at den ansvarligefor utarbeidelse av <strong>datablad</strong><strong>et</strong> ikke finn<strong>er</strong> at disse opplysningene <strong>er</strong> relevante.www.reduce.no 29
Egne notat<strong>er</strong>:www.reduce.no 30
10. STABILITET OG REAKTIVITETSTABILITETStabil.Unngå følgene: Varme, flamm<strong>er</strong> og gnist<strong>er</strong>.REAGERER MEDSt<strong>er</strong>ke oksidasjonsmidl<strong>er</strong>. St<strong>er</strong>ke syr<strong>er</strong>.FARLIGE SPALTNINGSPRODUKTERD<strong>et</strong> forventes ikke at d<strong>et</strong> dannes farlige spaltningsprodukt<strong>er</strong> und<strong>er</strong> normal oppbevaring.Kommentar<strong>er</strong>:I d<strong>et</strong>te punkt<strong>et</strong> skal kjemikali<strong>et</strong>s stabilit<strong>et</strong> angis og risikoen for at d<strong>et</strong> und<strong>er</strong> visse forholdkan oppstå farlige reaksjon<strong>er</strong>. D<strong>et</strong> siktes da til forhold som <strong>er</strong> knytt<strong>et</strong> tiltemp<strong>er</strong>aturforandring<strong>er</strong>, følsomh<strong>et</strong> ov<strong>er</strong>for trykkforandring<strong>er</strong>, lyspåvirkning og støt.D<strong>et</strong> skal også oppgis de kjemiske stoffene som kjemikali<strong>et</strong> ikke må komme i kontakt med,så som venn (fuktigh<strong>et</strong>), syr<strong>er</strong>, bas<strong>er</strong>, oksid<strong>er</strong>ende stoff<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> andre spesielle stoff<strong>er</strong>.D<strong>et</strong>te punkt<strong>et</strong> må ses i sammenheng med punkt 5. TILTAK VED BRANNSLUKKING ogpunkt 7. HÅNDTERING OG OPPBEVARING.Egne notat<strong>er</strong>:www.reduce.no 31
www.reduce.no 32
11. OPPLYSNINGER OM HELSEFAREAkutt oral toks. : > 2000 mg/kg LD50 (forvent<strong>et</strong>)Akutt d<strong>er</strong>m. toks. : > 2000 mg/kg LD50 (forvent<strong>et</strong>)Inh. toksisit<strong>et</strong> : > 5 mg/l LCGENERELTToksikologiske data <strong>er</strong> ikke bestemt spesielt for d<strong>et</strong>te produkt. Informasjon <strong>er</strong> bas<strong>er</strong>t på viten om komponent<strong>er</strong> ogtoksiologiske data fra lignende produkt<strong>er</strong>.INNÅNDINGInnånding av damp ell<strong>er</strong> tåke kan forårsake irritasjon. Gjentatt ekspon<strong>er</strong>ing kan påvirke d<strong>et</strong> sentrale n<strong>er</strong>vesystem<strong>et</strong>.Ved høye konsentrasjon<strong>er</strong> <strong>er</strong> d<strong>et</strong> risiko for bevisstløsh<strong>et</strong>.HUDKONTAKTEtsende. Virk<strong>er</strong> avf<strong>et</strong>tende på huden. Langvarig ell<strong>er</strong> gjentatt kontakt kan gi d<strong>er</strong>matitis (hudb<strong>et</strong>ennelse).ØYEKONTAKTEtsende.SVELGINGLav akutt toksisit<strong>et</strong>. Kan forårsake <strong>et</strong>seskad<strong>er</strong> på slimhinn<strong>er</strong>, svelg, spis<strong>er</strong>ør og magesekk. Svelging kan giomtåk<strong>et</strong>h<strong>et</strong>, kvalme og magesm<strong>er</strong>t<strong>er</strong>.AKUTTE OG KRONISKE SKADEVIRKNINGERGjentatt ekspon<strong>er</strong>ing påvirk<strong>er</strong> n<strong>er</strong>vesystem<strong>et</strong>.ALLERGIEnkelte all<strong>er</strong>gitilfell<strong>er</strong> <strong>er</strong> rapport<strong>er</strong>t.KREFTIkke kjent for å ha kreftfremkallende egenskap<strong>er</strong>.MUTAGENE EFFEKTERIkke forvent<strong>et</strong> å være mutagent.REPRODUKSJONSSKADE EFFEKTER-Se ordliste for: Akutt oral toks., LD50, akutt d<strong>er</strong>m. toks., inh. toksisit<strong>et</strong> toksiologisk, LC50,akutt, kronisk, mutagen, reproduksjonsskade, syn<strong>er</strong>giKommentar<strong>er</strong>:D<strong>et</strong> sentrale i d<strong>et</strong>te punkt<strong>et</strong><strong>er</strong> å gi en kortfatt<strong>et</strong>, men fullstendig og forståelig opplysning<strong>er</strong>om de helseskadelige virkning<strong>er</strong> som kan oppstå ved kontakt med kjemikali<strong>et</strong>.• Opplysningene skal bygge både på praktiske <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> om virkningene på mennesk<strong>er</strong> ogresultat<strong>er</strong> fra dyreforsøk ell<strong>er</strong> konklusjon<strong>er</strong> fra andre vitenskapelige forsøk. Toksikologiskedata fra forsøkene som f.eks. LD50, LC50 skal oppgis.• Grunnen til opplysningen LD50> 2000 mg/kg gis i en del <strong>datablad</strong><strong>er</strong> , <strong>er</strong> fordi en LD50-v<strong>er</strong>di på ov<strong>er</strong> 2000 mg/kg medfør<strong>er</strong> at kjemikali<strong>et</strong> ikke skal klassifis<strong>er</strong>es som helsefarlig utfra d<strong>et</strong>te krit<strong>er</strong>i<strong>et</strong>. D<strong>et</strong> samme gjeld<strong>er</strong> LC50-v<strong>er</strong>di<strong>er</strong> på ov<strong>er</strong> 5 mg/l.• Beskrivelsen skal knyttes til de ulike ekspon<strong>er</strong>ingsvei<strong>er</strong> (innånding, kontakt med hud ogøyne og svelging). D<strong>et</strong> skal så langt d<strong>et</strong> <strong>er</strong> kjent opplyses om skadevirkning<strong>er</strong> ved akuttekspon<strong>er</strong>ing (forgiftning, irritasjon, <strong>et</strong>sing, narkotisk effekt) og gjentatt ekspon<strong>er</strong>ing (all<strong>er</strong>gi,organskad<strong>er</strong>, kreft, arvestoffskad<strong>er</strong>, reproduksjonsskad<strong>er</strong>).www.reduce.no 33
• D<strong>er</strong>som kjemikali<strong>et</strong>s helseskadelige egenskap<strong>er</strong> forst<strong>er</strong>kes når man samtidig uts<strong>et</strong>tes forandre kjemiske stoff<strong>er</strong> (syn<strong>er</strong>gistisk effekt), må d<strong>et</strong>te presis<strong>er</strong>es.• Innhold<strong>et</strong> und<strong>er</strong> punkt 11 må være forenlig med produkt<strong>et</strong>s klassifis<strong>er</strong>ing, men må gi informasjonut ov<strong>er</strong> d<strong>et</strong>te. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> kjemikaienes iboende egenskap<strong>er</strong> som gir grunnlag for klassifis<strong>er</strong>ingav produkt<strong>et</strong>. Den aktuelle risiko for helseskade <strong>er</strong> b<strong>et</strong>ing<strong>et</strong> både av disse egenskapeneog ekspon<strong>er</strong>ingen (kontakten) med kjemikaliene. D<strong>er</strong>som den praktiske anvendelsen av <strong>et</strong>produkt kan gi høy ekspon<strong>er</strong>ing, vil selv <strong>et</strong> ikke-m<strong>er</strong>kepliktig produkt <strong>er</strong>faringsmessig kunnegi helseskade.• Både akutte og kroniske skad<strong>er</strong> skal vurd<strong>er</strong>es. Selv om <strong>et</strong> kjemikalie kun <strong>er</strong> klassifis<strong>er</strong>t somhelseskadelig, så kan <strong>et</strong> ved langvarig bruk gi for eksempel løsemiddelskad<strong>er</strong> med skad<strong>er</strong> påd<strong>et</strong> sentrale n<strong>er</strong>vesystem og 100% uførh<strong>et</strong>.Egne notat<strong>er</strong>:www.reduce.no 34
12. OPPLYSNINGER OM MILJØFAREMOBILITETOppløses i vann. Forsvinn<strong>er</strong> i løp<strong>et</strong> av en dag ved fordampning ell<strong>er</strong> oppløsning. Store mengd<strong>er</strong> kan trenge ned ijorda og forurense grunnvann<strong>et</strong>.NEDBRYTBARHETL<strong>et</strong>t bionedbrytbart. Oksid<strong>er</strong>es hurtig ved fotokjemiske reaksjon<strong>er</strong> i luft. Brytes ned und<strong>er</strong> ana<strong>er</strong>obe forhold.Høyt okygenforbruk ved nedbrytning medfør<strong>er</strong> risiko for oksygenmangel ved utslipp til sjø og avssdrag.AKKUMULERINGBioakkumul<strong>er</strong><strong>er</strong> ikke.ØKOTOKSITETAkutt toksisit<strong>et</strong> - fisk:LC50 > 100 mg/lAkutt toksisit<strong>et</strong> - Daphnia:LC50 > 100 mg/lAkutt toksisit<strong>et</strong> - alg<strong>er</strong>:EC50 > 100 mg/lAkutt toksisit<strong>et</strong> - bakt<strong>er</strong>i<strong>er</strong>:Praktisk talt ufarlig, EC50 > 100 mg/lANDRE SKADEVIRKNINGER-ANNEN INFORMASJONDen oppgitte informasjonen <strong>er</strong> bas<strong>er</strong>t på produktdata.Partisk talt ufarlig for organism<strong>er</strong> som lev<strong>er</strong> i renseanlegg (EC50 > 100 mg/l)Ordliste: bionedbrytbarh<strong>et</strong>, fotokjemisk, ana<strong>er</strong>obe, bioakkumul<strong>er</strong>e, akutt toksisit<strong>et</strong>, Daphnia,LC50, EC50, IC50.Ell<strong>er</strong>s vises d<strong>et</strong> til vedleggene 4 og 5 for nærm<strong>er</strong>e beskriving av reglene for miljøm<strong>er</strong>king.Kommentar<strong>er</strong>:• D<strong>et</strong>te kan virke uforståelig, men man må regne å se begrep<strong>er</strong> som mye i fremtiden. En vilogså se at d<strong>et</strong> i <strong>datablad</strong>ene står > 100 mg/l. D<strong>et</strong>te <strong>er</strong> nemlig grensen for om <strong>et</strong> stoff skalmiljøm<strong>er</strong>kes. Ov<strong>er</strong> 100 mg/l, ingen miljøklassifis<strong>er</strong>ing.• D<strong>et</strong> ligg<strong>er</strong> sannsynligvis ikke noen eksp<strong>er</strong>iment<strong>er</strong> bak disse opplysningene. Les<strong>er</strong>en kan ikkevite hva v<strong>er</strong>diene for LC50, EC50 og IC50 <strong>er</strong> for d<strong>et</strong>te stoff<strong>et</strong>, men ansvarlig firma garant<strong>er</strong><strong>er</strong>at v<strong>er</strong>diene <strong>er</strong> ov<strong>er</strong> 100 mg/l.• Selv om produkt<strong>et</strong> ikke skal klassifis<strong>er</strong>es som miljøfarlig, så kan produkt<strong>et</strong> ha miljøfarligeegenskap<strong>er</strong> und<strong>er</strong> bestemte forhold. I d<strong>et</strong>te tilfelle advares d<strong>et</strong> bl.a. mot forurensing avgrunnvann<strong>et</strong> ved store utslipp.Miljøm<strong>er</strong>king <strong>er</strong> forholdsvis nytt. D<strong>et</strong> star<strong>et</strong> først med klassifis<strong>er</strong>ing av stoff<strong>er</strong> (grunnstoff<strong>er</strong> ogd<strong>er</strong>es forbindels<strong>er</strong>), men d<strong>et</strong> <strong>er</strong> vedtatt <strong>et</strong> stoffblandingsdirektiv som i løp<strong>et</strong> av kort tid gjøresgjeldene i hele EØS-områd<strong>et</strong>.Miljøskadelige stoff<strong>er</strong> omtales i to grupp<strong>er</strong> ut fra d<strong>er</strong>es akutte og/ell<strong>er</strong> langtidsvirkninga) i vannmiljø<strong>er</strong> (akvatisk)b) i ikke-akvatiske miljø<strong>er</strong>www.reduce.no 35
Akutt giftigh<strong>et</strong> i vannmiljø<strong>er</strong>.D<strong>et</strong>te bestemmes ut fra test<strong>er</strong> på fisk, Daphniaog alg<strong>er</strong>. For d<strong>et</strong>alj<strong>er</strong>, se vedlegg 5. Hviseffekten komm<strong>er</strong> med konsentrasjon<strong>er</strong> (C) und<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> lik 1 mg/l på enten fisk, Daphnia ell<strong>er</strong>alg<strong>er</strong> skal stoff<strong>et</strong> m<strong>er</strong>kes miljøfarlig (N) og med symbol<strong>et</strong>:og risikos<strong>et</strong>ningenR50 Meg<strong>et</strong> giftig for vannlevende organism<strong>er</strong>Langtidsvirkning i vannmiljø<strong>er</strong>.Selv om stoff<strong>et</strong> ikke <strong>er</strong> akutt giftig skal d<strong>et</strong> klassifis<strong>er</strong>es miljøfarlig og utstyres med symbol<strong>et</strong>d<strong>er</strong>som:• Stoff<strong>er</strong> ikke <strong>er</strong> l<strong>et</strong>t nedbrytbare, ell<strong>er</strong>• stoff<strong>er</strong> som har høyt potensiale for bioakkumul<strong>er</strong>ing (lg P ow μ 3,0).Disse stoffene skal ha risikos<strong>et</strong>ningen:R53 Kan forårsake uønskede langtidsvirkning<strong>er</strong> i vannmiljø<strong>et</strong>Hvis stoff<strong>et</strong> både <strong>er</strong> akutt giftig og har langtidsvirkning<strong>er</strong>, skal <strong>et</strong>ik<strong>et</strong>t og <strong>datablad</strong> inneholdebåre R 50 og R53.Grad<strong>er</strong> av giftigh<strong>et</strong>.Hvis effekten komm<strong>er</strong> med konsentrasjon<strong>er</strong> und<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> lik 1 mg/lHvis effekten komm<strong>er</strong> mellom 1 og 10 mg/lHvis effekten komm<strong>er</strong> mellom 10 og 100 mg/l⇒ R 50 + symbol⇒ R 51 + symbol⇒ R 52 uten symbolR51 Giftig for vannlevende organism<strong>er</strong>R52 Skadelig for vannlevende organism<strong>er</strong>R52 kan også brukes på stoff<strong>er</strong> som ikke fall<strong>er</strong> inn und<strong>er</strong> krit<strong>er</strong>iene, men som likevel på grunnlagav tilgjengelige bevis vedrørende d<strong>er</strong>es giftvirkning kan medføre en fare for strukturen ell<strong>er</strong>funksjonen av akvatiske miljø<strong>er</strong>. Vedlegg 5 for m<strong>er</strong> d<strong>et</strong>alj<strong>er</strong>te opplysning<strong>er</strong>.Egne notat<strong>er</strong>:www.reduce.no 36
13. FJERNING AV RESTER OG AVFALLForhåndsregl<strong>er</strong>:Før håndt<strong>er</strong>ing av produkt<strong>et</strong> ell<strong>er</strong> behold<strong>er</strong> henvises d<strong>et</strong> til punkt 6, 7 og 8.Lev<strong>er</strong>es som spesialavfall til autoris<strong>er</strong>t mottak<strong>er</strong>. Spesialavfallgruppen angitt nedenund<strong>er</strong> (EKA-kode) <strong>er</strong>veiledende. Bruk<strong>er</strong> må selv angi riktig kode hvis bruk<strong>er</strong>områd<strong>et</strong> avvik<strong>er</strong>. I tillegg <strong>er</strong> avfallstoffnumm<strong>er</strong><strong>et</strong> i henholdtil NORSAS angitt.AVFALLSKLASSEFj<strong>er</strong>ning av avfall:EAK-kode 14.01.03NORSAS avfallsnumm<strong>er</strong> 7041Fj<strong>er</strong>ning av produkt:Fj<strong>er</strong>ning som for avfallsfj<strong>er</strong>ning.Fj<strong>er</strong>ning av emballasje:All emballasje bør tømmes og fj<strong>er</strong>nes <strong>et</strong>t<strong>er</strong> gjeldende regl<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> sendes til gjenbruk uten at m<strong>er</strong>kingen fj<strong>er</strong>nes.Rest<strong>er</strong> kan utgjøre eksplosjonsfare.EAK-kode 5NORSAS 6(se sluttnote)(se sluttnote)Kommentar<strong>er</strong>:I forbindelse med d<strong>et</strong>te punkt<strong>et</strong> <strong>er</strong> d<strong>et</strong> viktig at bedriftene har komp<strong>et</strong>ente p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> til åha ansvar<strong>et</strong> for avfallshåndt<strong>er</strong>ing. Legg m<strong>er</strong>ke til at spill (punkt 6) <strong>er</strong> spesialavfall nårrest<strong>er</strong> av produkt<strong>et</strong> regnes som spesialavfall.NB bruk punkt 16. ANDRE OPPLYSNINGER til å beskrive ansvarsforhold og rutin<strong>er</strong> ivirksomh<strong>et</strong>en und<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>skriften BRUKERENS ANMERKNINGER (se d<strong>et</strong>te punkt<strong>et</strong>).• D<strong>et</strong>te punkt<strong>et</strong> må ses i sammenheng med punkt 6. TILTAK VED UTILSIKTET UTSLIPPog punkt 7. HÅNDTERING OG OPPBEVARING og punkt 8. EKSPONERINGS-KONTROLL OG PERSONLIG VERNEUTSTYR.• Avfall kan være en stor utgift for enkelte virksomh<strong>et</strong><strong>er</strong>. Tiltak for avfallsreduksjon <strong>er</strong> somregel lønnsomt og fornuftig ut fra <strong>et</strong> <strong>HMS</strong>-synspunkt.Egne notat<strong>er</strong>:www.reduce.no 37
14. OPPLYSNINGER OM TRANSPORTPROPER SHIPPINGNAMEToll. reg. no:HAZCHEM(Y=sort,y=hvit):ADR (Vei)UN Nr 1219 Farlig gods JaKlasse 3.3(b) FareseddelFarenumm<strong>er</strong> 33 MargnrRID (J<strong>er</strong>nbane)UN Nr 1219 Farlig gods JaKlasse 3.3(b) Etik<strong>et</strong>tFarenumm<strong>er</strong>IMDG (Sjø)UN Nr 1219 Farlig gods JaKlasse 3.2 Etik<strong>et</strong>tForpakn.gruppe II EmS 3-06MFAG 305 Marine Pollutant NoSub. risk Side 3244IATA (Fly)UN Nr 1219 Farlig gods JaKlasse 3 Sub. riskEtik<strong>et</strong>t Forpakn.gruppe IIKommentar<strong>er</strong>:D<strong>er</strong> d<strong>et</strong> <strong>er</strong> relevant må d<strong>et</strong> opplyses om gjeldende transportklassifis<strong>er</strong>ing i henhold til deulike regelv<strong>er</strong>k om transport av farlig gods (ADR, ICAO, IMDG, RID) ell<strong>er</strong> <strong>et</strong>t<strong>er</strong> rekommandasjonfra De forente nasjon<strong>er</strong>. D<strong>et</strong> bør opplyses om forholdsregl<strong>er</strong> som bruk<strong>er</strong>en børvære kjent med ell<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>holde i forbindelse med transport i ell<strong>er</strong> utenfor bedriftens område.D<strong>et</strong>te punkt<strong>et</strong> har vanligvis ingen direkte int<strong>er</strong>esse for de fleste virksomh<strong>et</strong><strong>er</strong>. Den som frakt<strong>er</strong>kjemikali<strong>et</strong> til bedriften skal den ansvarlige ha med seg <strong>et</strong> TRANSPORTUHELLSKORT.D<strong>et</strong> skal være ansvarlig sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong>srådgiv<strong>er</strong> fra år 2000, med krav om kurs og eksamen for allesom transport<strong>er</strong><strong>er</strong> farlig gods. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> krav om at TRANSPORTUHELLSKORT må forefinnes påalle språk i transittlandene.Forkortelsene vis<strong>er</strong> til følgende int<strong>er</strong>nasjonale regelv<strong>er</strong>k:Vei: ADR (Accord european relatif aux transport int<strong>er</strong>national des marchandises dang<strong>er</strong>euses par route)Fly: ICAO (Int<strong>er</strong>national Civil Aviation Organization) doc. 9284 - AN/905, "Technical instructions for safeTransport of dang<strong>er</strong>ous Goods by air" (Ofte blir d<strong>et</strong> ref<strong>er</strong><strong>er</strong>t til IATA = Int<strong>er</strong>national Air Transport Association)Sjøtransport: IMDG CODE (Int<strong>er</strong>gov<strong>er</strong>nmental Maritime Dang<strong>er</strong>ous Goods Code)J<strong>er</strong>nbane: RID (Reglement conc<strong>er</strong>nant le transport int<strong>er</strong>national f<strong>er</strong>roviaire des marchandises dang<strong>er</strong>euses)Nærm<strong>er</strong>e opplysning<strong>er</strong> om de forskjellige regelv<strong>er</strong>k fås ved henvendelse til Direktorat<strong>et</strong> forbrann- og eksplosjonsv<strong>er</strong>n, Sjøfartsdirektorat<strong>et</strong> og Luftfartsv<strong>er</strong>k<strong>et</strong>.Egne notat<strong>er</strong>:www.reduce.no 38
15. OPPLYSNINGER OM LOVER OG FORSKRIFTERFareklasse/Anm.HelseskadeligMeg<strong>et</strong>brannfarligR-SETNINGERR-11 Meg<strong>et</strong> brannfarlig. R20 Farlig ved innånding R-34 Etsende. R-37 Irrit<strong>er</strong><strong>er</strong> luftveiene.S-SETNINGERS2 OPPBEVARES UTILGJENGELIG FOR BARN. S7 Emballasjen skal holdes t<strong>et</strong>t lukk<strong>et</strong>. S16 Oppbevaresadskilt fra antennelseskild<strong>er</strong>. S26 Får man stoff<strong>et</strong> i øynene, skyll straks grundig med store mengd<strong>er</strong> vann og kontaktlege. S36/39 Bruk egnede v<strong>er</strong>neklær og v<strong>er</strong>nebrill<strong>er</strong>/ansiktsskj<strong>er</strong>m. S38 Ved utilstrekkelig ventilasjon, må d<strong>et</strong>benyttes egn<strong>et</strong> åndedr<strong>et</strong>tsv<strong>er</strong>n. S42 Bruk egn<strong>et</strong> åndedr<strong>et</strong>tsv<strong>er</strong>n ved sprøyting. S45 Ved uhell ell<strong>er</strong> illebefinnende <strong>er</strong>omgående legebehandling nødvendig; vis <strong>et</strong>ik<strong>et</strong>ten om mulig. S210 Bruk trykkluft- ell<strong>er</strong> friskluftsmaske i trang<strong>er</strong>om.YL-gruppe: 4YL-tall: 2600 m 3 /lANNEN INFORMASJONProdukt<strong>et</strong> må ha følbar (taktil) m<strong>er</strong>king ved salg til forbruk<strong>er</strong>.YL-gruppe og YL-tall: se vedlegg 7Kommentar<strong>er</strong>:I d<strong>et</strong>te punkt<strong>et</strong> skal d<strong>et</strong> bl.a. angis de opplysningene som <strong>er</strong> gitt på <strong>et</strong>ik<strong>et</strong>t. D<strong>et</strong> skal opplysesom spesielle lov<strong>er</strong> og bestemmels<strong>er</strong> som regul<strong>er</strong><strong>er</strong> m<strong>er</strong>king, oms<strong>et</strong>ting og bruk avkjemikali<strong>et</strong>.• Produkt<strong>et</strong> skal m<strong>er</strong>kes med faresymbol i henhold til norsk regelv<strong>er</strong>k.• Risiko- og sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong>ss<strong>et</strong>ning<strong>er</strong> skal skrives fullt ut.• Selv om R-10 Brannfarlig brukes skal produkt<strong>et</strong> ikke m<strong>er</strong>kes med symbol<strong>et</strong> for brannfare.Symbol<strong>et</strong> brukes kun på kjemikali<strong>er</strong> som <strong>er</strong> meg<strong>et</strong> ell<strong>er</strong> ekstremt brannfarlig• R-52, 53 og 59 kan benyttes selv om produkt<strong>et</strong> ikke m<strong>er</strong>kes med symbol<strong>et</strong> for miljøfarlig.Se vedlegg 5.Egne notat<strong>er</strong>:www.reduce.no 39
www.reduce.no 40
16. ANDRE OPPLYSNINGERUTGITT: 04.04.2000LEVERANDØRENS ANMERKNINGEREndringene i d<strong>et</strong>te <strong>datablad</strong><strong>et</strong> <strong>er</strong> grunn<strong>et</strong> ny administrativ norm (adm.norm) for 2-propanol og ny forskrift vedr.følbar (taktil) m<strong>er</strong>king av behold<strong>er</strong>.Datablad<strong>et</strong> <strong>er</strong> utarbeid<strong>et</strong> på basis av opplysning<strong>er</strong> gitt av produsent/lev<strong>er</strong>andør og de til enhv<strong>er</strong> tid gjeldende lov<strong>er</strong>og regl<strong>er</strong> for klassifis<strong>er</strong>ing og m<strong>er</strong>king av kjemikali<strong>er</strong>.Denne informasjonen <strong>er</strong> bas<strong>er</strong>t på nåværende kunnskap og har kun til formål å beskrive produkt<strong>et</strong> i helhold tilhelse, sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong> og miljømessige krev. D<strong>et</strong> skal d<strong>er</strong>for ikke oppfattes som en garanti for spesielleproduktegenskap<strong>er</strong>.D<strong>et</strong>te dokument<strong>et</strong> innehold<strong>er</strong> viktig informasjon om riktig oppbevaring, håndt<strong>er</strong>ing og korrekt bruk av produkt<strong>et</strong>.Informasjonen i d<strong>et</strong>te dokument skal gis vid<strong>er</strong>e til de p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> i D<strong>er</strong>es organisasjon som <strong>er</strong> ansvarlig for rådgivningom sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong>. Informasjonen i d<strong>et</strong>te dokument skal gjøres tilgjengelig til alle som håndt<strong>er</strong><strong>er</strong> produkt<strong>et</strong>.BRUKERENS ANMERKNINGER.RUTINERLag<strong>er</strong>formann (lag<strong>er</strong> A) kontroll<strong>er</strong><strong>er</strong> jording av behold<strong>er</strong>e og utstyr en gang i måneden og rapport<strong>er</strong><strong>er</strong> til v<strong>er</strong>neled<strong>er</strong>.V<strong>er</strong>neled<strong>er</strong> <strong>er</strong> ansvarlig for vedlikehold av åndedr<strong>et</strong>tsv<strong>er</strong>n.Ved tømming av behold<strong>er</strong> skal formann (lag<strong>er</strong> A) kontroll<strong>er</strong>e at d<strong>et</strong> ikke <strong>er</strong> rest<strong>er</strong> av kjemikali<strong>et</strong> (eksplosjonsfare)og melde ifra til v<strong>er</strong>neled<strong>er</strong>.Tom emballasje s<strong>et</strong>tes i lag<strong>er</strong> B på oppm<strong>er</strong>k<strong>et</strong> sted.VED UHELL.Ved mindre uhell/avvik som kan r<strong>et</strong>tes på med d<strong>et</strong> samme skal avviksrapport skrives.Ved alvorlige uhell skal v<strong>er</strong>neled<strong>er</strong> (tlf.: xx xx xx xx) kontaktes straks.Ved p<strong>er</strong>sonskad<strong>er</strong> som treng<strong>er</strong> lege skal xx-sykehus kontaktes (tlf.: xx xx xx xx) og <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong><strong>et</strong> fakses tilmottak<strong>et</strong> på sykehus<strong>et</strong> ( fax nr.: xx xx xx xx).Ved større utslipp kontaktes kommunens miljøv<strong>er</strong>nled<strong>er</strong> (tlf. xx xx xx xx)Ved utslipp til kloakk kontaktes brannvesen (tlf.: xx xx xx xx)Kommentar<strong>er</strong>:Lev<strong>er</strong>andørens anm<strong>er</strong>kning<strong>er</strong>.Noen op<strong>er</strong><strong>er</strong><strong>er</strong> (som h<strong>er</strong>) med data for utgivelse som ikke <strong>er</strong> den samme som revisjonsdato (sistendr<strong>et</strong>), se pkt. 1 i <strong>datablad</strong><strong>et</strong>. D<strong>et</strong>te kan virke forvirrende, men husk d<strong>et</strong> <strong>er</strong> revisjonsdato (sistendr<strong>et</strong>) du skal forholde deg til, se pkt. 1 i <strong>datablad</strong><strong>et</strong>.En god praksis <strong>er</strong> å oppgi hvilke endring<strong>er</strong> som <strong>er</strong> gjort i <strong>datablad</strong><strong>et</strong> ved siste revisjon.I d<strong>et</strong>te punkt<strong>et</strong> vil du ofte finne opplysning<strong>er</strong> som:• Råd om særlig opplæring• Eventuelle begrensning<strong>er</strong> i bruken av kjemikali<strong>et</strong> (NB viktig)• Kild<strong>er</strong> og ref<strong>er</strong>ans<strong>er</strong> til opplysningene i <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong><strong>et</strong>D<strong>et</strong> <strong>er</strong> viktig at virksomh<strong>et</strong><strong>er</strong> som bruk<strong>er</strong> kjemikali<strong>et</strong> følg<strong>er</strong> de rådene som gis i punkt 16. Ell<strong>er</strong>skan firma<strong>et</strong> som <strong>er</strong> ansvarlig for produkt<strong>et</strong>, helt ell<strong>er</strong> delvis fraskrive seg ansvar.Noen gir en ”ansvarsbegrensning” und<strong>er</strong> pkt. 16. D<strong>er</strong>som en slik ”ansvarsfraskrivelse” går forlangt, vil den ha begrens<strong>et</strong> v<strong>er</strong>di. <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong><strong>et</strong> <strong>er</strong> en del av produkt<strong>et</strong> og må vurd<strong>er</strong>es ihenhold til lov om produktansvar.www.reduce.no 41
Bruk<strong>er</strong>ens anm<strong>er</strong>kning<strong>er</strong>.H<strong>er</strong> <strong>er</strong> d<strong>et</strong> mange muligh<strong>et</strong><strong>er</strong> for virksomh<strong>et</strong>en som brukes kjemikali<strong>et</strong> til å legge inn rutin<strong>er</strong> oghva som skal gjøre ved uhell.D<strong>et</strong> <strong>er</strong> viktig at nestenuhell og andre avvik rapport<strong>er</strong>es slik at v<strong>er</strong>neled<strong>er</strong> kan organis<strong>er</strong>e tiltak forå r<strong>et</strong>te på feil og mangl<strong>er</strong>.I d<strong>et</strong>te <strong>datablad</strong><strong>et</strong> <strong>er</strong> d<strong>et</strong> vist eksempl<strong>er</strong> på hva som kan tilføyes <strong>datablad</strong><strong>et</strong> av sluttbruk<strong>er</strong>en avkjemikli<strong>et</strong>.Andre anm<strong>er</strong>kning<strong>er</strong> kan være aktuelle for andre kjemikali<strong>er</strong>:• Emballasje kastes i behold<strong>er</strong> m<strong>er</strong>k<strong>et</strong> A• Hvis kjemikali<strong>et</strong> ov<strong>er</strong>føres til mindre behold<strong>er</strong>e skal de nye behold<strong>er</strong>ne påføres <strong>et</strong>ik<strong>et</strong>t.Kontakt v<strong>er</strong>neled<strong>er</strong>.• D<strong>et</strong>te kjemikali<strong>et</strong> skal ikke kjøpes på nytt. D<strong>et</strong> skal <strong>er</strong>stattes med xxxx.Egne notat<strong>er</strong>:www.reduce.no 42
17. ORDLISTEAbiotisk nedbrytingAdsorpsjonAdministrativ normA<strong>er</strong>obA<strong>er</strong>osol<strong>er</strong>AkuttAkutt toksisit<strong>et</strong>Nedbrytning av kjemiske forbindels<strong>er</strong> til enkl<strong>er</strong>e forbindels<strong>er</strong> somfølge av for eksempel pH, lys, temp<strong>er</strong>atur og vanninnhold. Imots<strong>et</strong>ning til biologisk (biotisk) nedbryting.Binding av en væske (ell<strong>er</strong> gass) til ytt<strong>er</strong>siden av en fast ov<strong>er</strong>flate.Norm<strong>er</strong> for vurd<strong>er</strong>ing av forurensning i arbeidsatmosfæren. Normene<strong>er</strong> satt ut fra tekniske, økonomiske om medisinske vurd<strong>er</strong>ing<strong>er</strong>.Best.nr.361.Tilstedeværelse av oksygen. Motsatt <strong>er</strong> anareob.B<strong>et</strong>egnelsen a<strong>er</strong>osol<strong>er</strong> inklud<strong>er</strong><strong>er</strong> alle partikl<strong>er</strong> som <strong>er</strong> små nok til åkunne holde seg svevende i luften. De kan ha fast form (støv) ell<strong>er</strong>være flytende i form av små dråp<strong>er</strong>. Stylingprodukt<strong>er</strong> til hår lag<strong>er</strong>a<strong>er</strong>osol<strong>er</strong> når de blir brukt og innehold<strong>er</strong> ofte brennbare stoff<strong>er</strong>. Hardu lest advarselen: Ikke røyk!Plutselig. En akutt virkning komm<strong>er</strong> raskt.Akutt giftigh<strong>et</strong>. Skaden oppstår kort tid <strong>et</strong>t<strong>er</strong> påvirkningen.Skadevirkningen kan være forbigående ell<strong>er</strong> vedvarende.Angis ut fra eksp<strong>er</strong>iment<strong>er</strong> på dyr. Den dose som gir 50 % dødeligh<strong>et</strong>hos forsøksdyr angis som LD50 (skrives ofte slik: LD 50 ).Oralt: Kjemikali<strong>et</strong> tas inn via munnD<strong>er</strong>mal (D<strong>er</strong>m.): Kjemikali<strong>et</strong> tas opp gjennom huden.Ana<strong>er</strong>obArvestoffskadelig(Mutagen)BCFBioakkumul<strong>er</strong>ingFravær av oksygen.Kjemikali<strong>er</strong> som kan gi arvelige gen<strong>et</strong>iske skad<strong>er</strong>. En mutasjon <strong>er</strong> enp<strong>er</strong>manent endring i mengden ell<strong>er</strong> strukturen av d<strong>et</strong> gen<strong>et</strong>iskemat<strong>er</strong>ial<strong>et</strong> i en organisme.Biokonsentr<strong>er</strong>ingsfaktor (BCF) <strong>er</strong> lik konsentrasjonen i organismendivid<strong>er</strong>t med konsentrasjonen i omgivelsene.Beskriv<strong>er</strong> d<strong>et</strong> fenomen, at konsentrasjonen av kjemiske stoff<strong>er</strong> kanvære vesentlig høy<strong>er</strong>e inne i en organisme enn i omgivelsene.Bioakkumul<strong>er</strong>ing <strong>er</strong> en viktig evne levende organism<strong>er</strong> har til attilbakeholdne og lagre de livsnødvendige stoff<strong>er</strong> som tas opp.Desv<strong>er</strong>re kan de også komme til at bioakkumul<strong>er</strong>e stoff<strong>er</strong> som <strong>er</strong>giftige. Bioakkumul<strong>er</strong>ing <strong>er</strong> spesielt knytt<strong>et</strong> til stoff<strong>er</strong> som <strong>er</strong>f<strong>et</strong>toppløselige og som bionedbrytes langsomt. D<strong>et</strong> skjelnes mellomto form<strong>er</strong> for bioakkumul<strong>er</strong>ing: biokonsentr<strong>er</strong>ing ogbiomagnifis<strong>er</strong>ing (= bioopphoping).Eng. Bioaccumulationwww.reduce.no 43
BiokonsentrasjonBiomagnifis<strong>er</strong>ingBioakkumul<strong>er</strong>ing i en enkelt organisme. Hvor <strong>et</strong> kjemisk stoffoppkonsentr<strong>er</strong>es i organismen i forhold til omgivelsene.Oppkonsentr<strong>er</strong>ingen kan begrense seg til bestemte vevstyp<strong>er</strong>, foreksempel f<strong>et</strong>tvev. Normalt b<strong>er</strong>egnes d<strong>er</strong> en biokonsentr<strong>er</strong>ingsfaktor(BCF) som <strong>er</strong> lik konsentrasjonen i organismen divid<strong>er</strong>t medkonsentrasjonen i omgivelsene.Eng. BioconcentrationBioakkumul<strong>er</strong>ing opp gjennom næringskjeden. Oppkonsentr<strong>er</strong>ingenkan forklares ved at organismen hv<strong>er</strong>ken kan oms<strong>et</strong>te (forbrenne)ell<strong>er</strong> kvitte seg med d<strong>et</strong> kjemiske stoff<strong>et</strong> som den har tatt opp.Eng. BiomagnificationBionedbrytningBiotisk nedbrytingAlle levende organism<strong>er</strong> har en bem<strong>er</strong>kelsesv<strong>er</strong>dig evne til atnedbryte ell<strong>er</strong> omdanne kunstig fremstilte organiske miljøgift<strong>er</strong>. D<strong>et</strong>kan virke ov<strong>er</strong>raskende når man tar i b<strong>et</strong>raktning at levende cell<strong>er</strong>senzymsystem<strong>er</strong> i gjennom million<strong>er</strong> av år <strong>er</strong> utvikl<strong>et</strong> til at oms<strong>et</strong>tenaturlige stoff<strong>er</strong> som eksempel glukose (sukk<strong>er</strong>).Normalt vil <strong>et</strong> giftstoff bli omdann<strong>et</strong> til mindre giftige mellom- ognedbrytning-sprodukt<strong>er</strong>, men d<strong>et</strong> <strong>er</strong> eksempl<strong>er</strong> på d<strong>et</strong> motsatt.Eng. BiodegradationBOD 5Se også:nedbrytbarh<strong>et</strong>5-tall<strong>et</strong> står for 5 dag<strong>er</strong>.Biological oxygen demand (BOD). Biologisk oksygenbehov formedbrytning av organisk mat<strong>er</strong>iell.Mengden av oksygen som blir fortært av biota i vann. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> <strong>et</strong> målav porsjonen av organisk karbon som relativt l<strong>et</strong>t blir oksid<strong>er</strong>t avmikro-organism<strong>er</strong>. D<strong>et</strong> blir brukt som en indikator av oppløstorganisk karbon ofte i forbindelse med kjemisk oksygenbehov(COD).Blir brukt i forbindelse med testing av stoff<strong>er</strong>s evne til å brytes ned.CAS-NR.CODSe også:nedbrytbarh<strong>et</strong>Kjemikali<strong>et</strong>s identifikasjonsnumm<strong>er</strong> i Chemical Abstract S<strong>er</strong>vice(en int<strong>er</strong>nasjonal database).Chemical oxygen demand (COD). Kjemisk oksygenbehov.Et mål for oksygenbehov<strong>et</strong> for nedbrytning av organisk mat<strong>er</strong>ie ivann. D<strong>et</strong> blir brukt som en indikator av oppløst organisk karbon oftei forbindelse med biologisk oksygenbehov (BOD). Totalt organiskkarbon TOC = COD + BOD.Blir brukt i forbindelse med testing av stoff<strong>er</strong>s evne til å brytes ned.DaphniaDesorpsjonVannlopp<strong>er</strong>. Benyttes til testing for miljøskadelige stoff<strong>er</strong>. Se EC50.Å fj<strong>er</strong>ne <strong>et</strong> absorb<strong>er</strong>t ell<strong>er</strong> adsorb<strong>er</strong>t substans fra …..www.reduce.no 44
EC50EC50 (for Daphnia)Effektiv konsentrasjon, 50%. Den konsentrasjon av <strong>et</strong> kjemikaliesom gir en spesifikk effekt på halvparten av forsøksdyrene. Effektenkan for eksempel være redus<strong>er</strong>t vekst ell<strong>er</strong> redus<strong>er</strong>t oksygenopptak.Daphnia <strong>er</strong> en type vannlopp<strong>er</strong>. Benyttes til testing for iljøskadeligestoff<strong>er</strong>. Ut fra tallv<strong>er</strong>di<strong>er</strong> hvor 50% av loppene mist<strong>er</strong> sinsvømmevne (bevegeligh<strong>et</strong>), vurd<strong>er</strong>es fareklasse og miljøm<strong>er</strong>king.Resultat<strong>et</strong> b<strong>et</strong>egnes ofte som EC 50 (48h). (48h = 48 tim<strong>er</strong>)EINECSELINCSFareklasseFotokjemiskFotokjemiskozondannelseFrie radikal<strong>er</strong>GentoksiskGlobal oppvarmingEINECS 7 (The European Inventory of Existing Comm<strong>er</strong>cialChemical Substances).ELINCS 8 (European List of Notified Chemical Substances)Farlige kjemikali<strong>er</strong> plass<strong>er</strong>es i bestemte fareklass<strong>er</strong> ut fra krit<strong>er</strong>i<strong>er</strong>fastsatt i forskrift<strong>er</strong>. Ov<strong>er</strong>sikt ov<strong>er</strong> fareklassene i kap. 0.3 M<strong>er</strong>king.Reaksjon<strong>er</strong> som skj<strong>er</strong> ved en kombinasjon av lyspåvirkning ogkjemisk reaksjon.Ozon på bakkenivå <strong>er</strong> <strong>et</strong> økende problem, spesielt i ell<strong>er</strong> nærstorby<strong>er</strong>. Bakkenært ozon dannes når nitrogenoksid<strong>er</strong> og flyktigeorganiske forbindels<strong>er</strong> (VOC) samtidig uts<strong>et</strong>tes for sollys. D<strong>et</strong>teozon<strong>et</strong> <strong>er</strong> en del av såkalt fotokjemisk smog og bidrar både til lav<strong>er</strong>ejordbruksavling<strong>er</strong>, lav<strong>er</strong>e tilvekst i skogen, mat<strong>er</strong>ialskad<strong>er</strong> oghelseskad<strong>er</strong> på mennesk<strong>er</strong> og dyr. Fotokjemisk ozondannelse bleførst registr<strong>er</strong>t ov<strong>er</strong> California, men forekomm<strong>er</strong> regelmessig iforbindelse med høytrykkssituasjon<strong>er</strong> om somm<strong>er</strong>en ov<strong>er</strong> t<strong>et</strong>tbefolkede områd<strong>er</strong> i Europa. I Norge ov<strong>er</strong>skrides grensev<strong>er</strong>diene forbakkenært ozon 1-10 gang<strong>er</strong> hv<strong>er</strong> somm<strong>er</strong>.Frie radikal<strong>er</strong> <strong>er</strong> svært aktive kjemiske forbindels<strong>er</strong> som bl.a. blirprodus<strong>er</strong>t i kroppen som <strong>et</strong> biprodukt av oksygenstoffskift<strong>et</strong>. Disseforbindelsene har ofte <strong>et</strong> uparr<strong>et</strong> elektron i sitt ytt<strong>er</strong>ste skall somdeltar i kjed<strong>er</strong>eaksjon<strong>er</strong> hvor stadig nye radikal<strong>er</strong> blir dann<strong>et</strong>. Fri<strong>er</strong>adikal<strong>er</strong> dannes normalt i kroppen og kan ødelegge vev og den finebalansen i cellestrukturen. Ytre faktor<strong>er</strong> som røyking, alkohol,stråling, sollys og bruk av legemidl<strong>er</strong> øk<strong>er</strong> dannelsen av fri<strong>er</strong>adikal<strong>er</strong>.Stoff som før<strong>er</strong> til direkte ell<strong>er</strong> indirekte skade på arvestoff<strong>et</strong> (DNA).Atmosfæren består av en rekke gass<strong>er</strong> - først og fremst nitrogen ogoksygen pluss relativt små mengd<strong>er</strong> vanndamp, karbondioksid,lystgass og m<strong>et</strong>an, i tillegg til edelgass<strong>er</strong> som argon. De siste gassenekalles drivhusgass<strong>er</strong>, fordi de har evnen til å slippe gjennomen<strong>er</strong>gistrålingen fra solen, men likevel fange opp noe av varmen somjorden strål<strong>er</strong> ut.Global oppvarmingen foregår all<strong>er</strong>ede. Noe oppvarming kan vi takle,men ov<strong>er</strong> en viss grense kan konsekvensene bli katastrofale.www.reduce.no 45
HormonforstyrrendeeffektIC50 (for alge)Inh. Toksisit<strong>et</strong>Kronisk effektLC50Forstyrrelse av hormonbalansen pga oganismefremmende kjemikaliesom <strong>et</strong>t<strong>er</strong>likn<strong>er</strong> naturlige kjønnshormon<strong>er</strong>. Effekten gir seg utslag ifor eksempel for tidlig kjønnsmodning, redus<strong>er</strong>t sp<strong>er</strong>mieproduksjon,tvekjønn<strong>et</strong>h<strong>et</strong> og andre og til dels alvorlige effekt<strong>er</strong>.Spesifikk v<strong>er</strong>di for testing av kjemikali<strong>er</strong>s påvirkning av alg<strong>er</strong>sreproduksjon ov<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e gen<strong>er</strong>asjon<strong>er</strong>. Brukes i klassifis<strong>er</strong>ing avmiljøfarlige kjemikali<strong>er</strong>. Testtiden <strong>er</strong> kort, 72 tim<strong>er</strong>.Giftigh<strong>et</strong> ved innånding.Skaden oppstår <strong>et</strong>t<strong>er</strong> langvarig kontakt med <strong>et</strong> stoff, ell<strong>er</strong> skaden <strong>er</strong>av en type som vedvar<strong>er</strong> i fl<strong>er</strong>e år.Dødelig (l<strong>et</strong>al) konsentrasjon, 50%. Den konsentrasjonen av <strong>et</strong>kjemikalie i vann ell<strong>er</strong> luft som før<strong>er</strong> til at halvparten avforsøksdyrene, som uts<strong>et</strong>tes for kjemikali<strong>et</strong>, dør. LC50-v<strong>er</strong>dien angissammen med tidsromm<strong>et</strong> ekspon<strong>er</strong>ingen foregikk.Eksempel: LC innånding, rotte, for gas<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> damp<strong>er</strong> [ 0,5mg/lit<strong>er</strong>luft/4 tim<strong>er</strong>. Et slik kjemikalie ville blitt klassifis<strong>er</strong>t sommeg<strong>et</strong> giftig og risikos<strong>et</strong>ningen som skal brukes <strong>er</strong>:R26 Meg<strong>et</strong> giftig ved innånding.LD50L<strong>et</strong>al dose (dødelig dose), 50%. Den dosen av <strong>et</strong> kjemikalie somfør<strong>er</strong> til at halvparten av forsøksdyrene, som uts<strong>et</strong>tes for kjemikali<strong>et</strong>,dør. Oppgis i mg dose pr. kg kroppsvekt.Log P OW (lg P OW ) P OW = Fordelingskoeffisient mellom n-oktanol og vann (se P OW ).D<strong>et</strong>te tall<strong>et</strong> <strong>er</strong> som regel så stort at en tar logaritmen til tall<strong>et</strong>, sliksom for pH. Hvis P = 1000 så <strong>er</strong> log P ow = 3Min<strong>er</strong>alis<strong>er</strong>eMutagenNedbrytbarh<strong>et</strong>Når organiske stoff<strong>er</strong> min<strong>er</strong>alis<strong>er</strong>es, brytes de ned til karbondioksid,vann + eventuelle næringssalt<strong>er</strong>. De brytes altså ned til demolekylene som engang ble brukt til å bygge opp stoff<strong>et</strong>.En kjenisk elll<strong>er</strong> fysisk faktor som forårsak<strong>er</strong> en gen<strong>et</strong>isk forandring iarvestoff<strong>et</strong> (DNA).Stoff<strong>er</strong>s evne til å brytes ned i naturen. Nedbrytningen kan værebiotisk, for eksempel avhengig av mikroorganism<strong>er</strong>s evne til å kunnebryte ned forbindelsen, ell<strong>er</strong> abiotisk og avhengig av forhold sompH, lys, temp<strong>er</strong>atur og vanninnhold.Grensen for l<strong>et</strong>t nedbrytbarh<strong>et</strong> (ready biodegradability) s<strong>et</strong>tes:• enten ved at m<strong>er</strong> enn 60% av stoff<strong>et</strong>s min<strong>er</strong>alis<strong>er</strong>es (se d<strong>et</strong>te)innen 28 døgn. D<strong>et</strong>te måles som produksjon av karbondioksidell<strong>er</strong> som oksygenforbruk (dann<strong>et</strong> CO 2 ell<strong>er</strong> BOD)• ell<strong>er</strong> ved at m<strong>er</strong> enn 70% av stoff<strong>et</strong> min<strong>er</strong>alis<strong>er</strong>es innen 28 døgnmålt som en reduksjon av løst organisk karbon (DOC), en skåalt”die-away” test.www.reduce.no 46
For begge test<strong>er</strong> gjeld<strong>er</strong> at når nedbrytningen har nådd 10%, må60%- ell<strong>er</strong> 70%-grensen oppnås innen 10 døgn, dog senest 28 døgn<strong>et</strong>t<strong>er</strong> testens start. Da <strong>er</strong> krit<strong>er</strong>iene for å kunne b<strong>et</strong>egnes som ” l<strong>et</strong>tnedbrytbart” oppfylt.Grad<strong>er</strong> av nedbrytbarh<strong>et</strong>:• fullstendig nedbrytbart (ultimately biodegradable)• potensielt nedbrytbart (inh<strong>er</strong>ently biodegradable)• vanskelig nedbrytbart (p<strong>er</strong>sistent)NæringskjedeODPEksempel: plant<strong>er</strong> – plante<strong>et</strong><strong>er</strong>e – rovdyr – åtsel<strong>et</strong><strong>er</strong>.Ozon depl<strong>et</strong>ing potensialDe forskjellige ozonnedbrytende stoffene bidrar til reduksjon avozonlag<strong>et</strong> i vari<strong>er</strong>ende grad. Potensial<strong>et</strong> for ozonnedbryting (ODP)beskrives i forhold til d<strong>et</strong> potensial<strong>et</strong> KFK-11 har for slik nedbryting.Halon<strong>er</strong> har eksempelvis en m<strong>er</strong> ødeleggende virkning på ozonlag<strong>et</strong>enn KFK og har d<strong>er</strong>for gen<strong>er</strong>elt høy<strong>er</strong>e ODP.Oksid<strong>er</strong>endeOktanolOrganiske forbindels<strong>er</strong>Ov<strong>er</strong>flatespenningOzonOzonnedbrytendestoff<strong>er</strong>P OWP<strong>er</strong>forasjonP<strong>er</strong>sistentePVCKjemiske stoff<strong>er</strong> som reag<strong>er</strong><strong>er</strong> kraftig med enkelte stoff<strong>er</strong> og girvarmeutvikling. De virk<strong>er</strong> brannfremmende i kontakt med brennbarestoff<strong>er</strong>.En alkohol som innehold<strong>er</strong> 8 karbonatom<strong>er</strong>. C 8 H 15 OHAlle kjemiske forbindels<strong>er</strong> (med noen få unntak) som innehold<strong>er</strong>karbon. Ble tidlig<strong>er</strong>e brukt om forbindels<strong>er</strong> som lag<strong>et</strong> av levendeorganism<strong>er</strong>.Et stoff med høy ov<strong>er</strong>flatespenning vil samle seg som dråp<strong>er</strong>, foreksempel kvikksølv. Lav ov<strong>er</strong>flatespenning vil føre til at væskenflyt<strong>er</strong> l<strong>et</strong>t<strong>er</strong>e utov<strong>er</strong>, for eksempel olje på vann.Oksygenforbindelse d<strong>er</strong> molekyl<strong>er</strong> <strong>er</strong> bygd opp av 3 oksygenatom<strong>er</strong>.Beskytt<strong>er</strong> mot ultrafiol<strong>et</strong>t stråling når ozon<strong>et</strong> befinn<strong>er</strong> seg iozonlag<strong>et</strong>. Bakkenært ozon <strong>er</strong> skadelig for miljø og organism<strong>er</strong> fordid<strong>et</strong> før<strong>er</strong> til dannelsen av frie radikal<strong>er</strong> (se d<strong>et</strong>te).Stoff<strong>er</strong> som reag<strong>er</strong><strong>er</strong> med ozon i ozonlag<strong>et</strong> og d<strong>er</strong>med bidrar tilnedbryting av d<strong>et</strong>te lag<strong>et</strong>.Fordelingskoeffisient mellom n-oktanol og vann. Et kjemikalie løsesi en blanding av n-oktanol og vann. Hvis kjemikali<strong>et</strong> stort s<strong>et</strong>t løs<strong>er</strong>seg i n-oktanolen så <strong>er</strong> d<strong>et</strong> <strong>er</strong> en meg<strong>et</strong> bra indikator på at kjemikali<strong>et</strong>har l<strong>et</strong>t for å bioakkumul<strong>er</strong>e. (Se også log P ow )Åpning i <strong>et</strong> organ på grunn av sykdom el. op<strong>er</strong>ativt inngrepP<strong>er</strong>sistente stoff<strong>er</strong> nedbrytes svært langsomt i naturen.En plasttype. Polyvinylklorid.www.reduce.no 47
Reproduksjonsskadelig Effekt<strong>er</strong> på mannlig ell<strong>er</strong> kvinnelig forplantningsevne og skad<strong>er</strong> påavkomm<strong>et</strong> som ikke <strong>er</strong> arvelig.R-s<strong>et</strong>ning<strong>er</strong>S-s<strong>et</strong>ning<strong>er</strong>Syn<strong>er</strong>giToksiologiUorganiskeforbindels<strong>er</strong>YL - gruppeS<strong>et</strong>ning som opplys<strong>er</strong> om hvilke far<strong>er</strong> en uts<strong>et</strong>tes for ved håndt<strong>er</strong>ingav spesielle kjemiske stoff<strong>er</strong>. Utvelgelsen av s<strong>et</strong>ning<strong>er</strong> skj<strong>er</strong> <strong>et</strong>t<strong>er</strong>klassifis<strong>er</strong>ing av giftigh<strong>et</strong> og/ell<strong>er</strong> brannfare.S<strong>et</strong>ning som opplys<strong>er</strong> om hvordan en skal beskytte seg vedhåndt<strong>er</strong>ing av kjemikali<strong>et</strong>.Ved bruk av fl<strong>er</strong>e stoff<strong>er</strong> kan virkningen (helsefaren) bli større ennsummen av enkeltstoffene. Virkningen <strong>er</strong> da syn<strong>er</strong>gistisk.GiftlæreAlle forbindels<strong>er</strong> som ikke innehold<strong>er</strong> karbon. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> noen få unntaksom for eksempel karbondioksid, karbonsyre og salt<strong>er</strong> fra dennesyra.Gruppeinndeling fra 00 til 5 for kjemikali<strong>er</strong> som innehold<strong>er</strong>løsemidl<strong>er</strong>. Se vedlegg 7.YL - tall = korrig<strong>er</strong>t yrkeshygienisk luftbehov. Se vedlegg 7.Økotoksisit<strong>et</strong>Økotoksikologi drei<strong>er</strong> sig om giftstoff<strong>er</strong>s spredning i naturen samtd<strong>er</strong>es skadelige virkning på de levende organism<strong>er</strong> d<strong>er</strong> lev<strong>er</strong> h<strong>er</strong>.Eng. EcotoxicologyØstrogenliknende effekt Stoff<strong>er</strong> som virk<strong>er</strong> som d<strong>et</strong> kvinnelige kjønnshormon<strong>et</strong> østrogen.www.reduce.no 48
18. VEDLEGGVedlegg 1Eksempl<strong>er</strong> på risikos<strong>et</strong>ning<strong>er</strong> (R-s<strong>et</strong>ning<strong>er</strong>):R1Eksplosjonsfarlig i tørr tilstand.R2Eksplosjonsfarlig ved støt, gnidning, ild ell<strong>er</strong> andreantennelseskild<strong>er</strong>.R3Meg<strong>et</strong> eksplosjonsfarlig ved støt, gnidning, ild ell<strong>er</strong> andreantennelseskild<strong>er</strong>.R4Dann<strong>er</strong> meg<strong>et</strong> følsomme eksplosjonsfarlige m<strong>et</strong>allforbindels<strong>er</strong>.R5Eksplosjonsfarlig ved oppvarming.R6Eksplosjonsfarlig ved og uten kontakt med luft.R7Kan forårsake brann.R-s<strong>et</strong>ning<strong>er</strong> kan også kombin<strong>er</strong>es:R23//24/25 Giftig ved innånding, hudkontakt og svelging.R24/25 Giftig ved hudkontakt og svelging.R26/27 Meg<strong>et</strong> giftig ved innånding og hudkontakt.R26/28 Meg<strong>et</strong> giftig ved innånding og svelging.R26/27/28 Meg<strong>et</strong> giftig ved innånding, hudkontakt og svelging.R27/28 Meg<strong>et</strong> giftig ved hudkontakt og svelging.R36/37 Irrit<strong>er</strong><strong>er</strong> øynene og luftveiene.Eksempl<strong>er</strong> på sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong>ss<strong>et</strong>ning<strong>er</strong> (S-s<strong>et</strong>ning<strong>er</strong>):S15Må ikke uts<strong>et</strong>tes for varme.S16Holdes vekk fra antennelseskild<strong>er</strong> - Røyking forbudt.S17Holdes vekk fra brennbart mat<strong>er</strong>iale.S18Skal behandles og åpnes med forsiktigh<strong>et</strong>.S20D<strong>et</strong> må ikke spises ell<strong>er</strong> drikkes und<strong>er</strong> bruk.S21D<strong>et</strong> må ikke røykes und<strong>er</strong> bruk.S22Unngå innånding av støv.Eksempl<strong>er</strong> på kombinasjonss<strong>et</strong>ning<strong>er</strong>:S7/47 Emballasjen skal holdes t<strong>et</strong>t lukk<strong>et</strong> og oppbevares ved entemp<strong>er</strong>atur som ikke <strong>er</strong> høy<strong>er</strong>e enn ... ° C. (Angis av produsent,importør ell<strong>er</strong> oms<strong>et</strong>t<strong>er</strong>).S20/21 D<strong>et</strong> må ikke spises, drikkes ell<strong>er</strong> røykes und<strong>er</strong> bruk.S24/25 Unngå kontakt med huden og øynene.S29/56 Må ikke tømmes i kloakkavløp, ta hånd om d<strong>et</strong>te kjemikali<strong>et</strong>og d<strong>et</strong>s emballasje og lev<strong>er</strong> til godkjent avfallsbehandlingsanlegg.www.reduce.no 49
Vedlegg 2I Forskrift om utarbeidelse og distribusjon av helse-, miljø- og sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong>s<strong>datablad</strong> for farligekjemikali<strong>er</strong>, h<strong>et</strong><strong>er</strong> d<strong>et</strong> i omtale av punkt 2 i <strong>datablad</strong><strong>et</strong> at d<strong>et</strong> ikke <strong>er</strong> nødvendig å oppgi nøyaktigsammens<strong>et</strong>ning av de enkelte stoffene i stoffblandingen.Men for en stoffblanding skal likevel følgende helsefarlige stoff<strong>er</strong>, h<strong>er</strong>und<strong>er</strong> brann- ogeksplosjonsfarlige stoff<strong>er</strong>, angis med opplysning<strong>er</strong> om d<strong>er</strong>es konsentrasjon ell<strong>er</strong>konsentrasjonsint<strong>er</strong>vall når de <strong>er</strong> tilstede i konsentrasjon<strong>er</strong> som medfør<strong>er</strong> at de <strong>er</strong>klassifis<strong>er</strong>ingspliktige <strong>et</strong>t<strong>er</strong> forskrift om klassifis<strong>er</strong>ing, m<strong>er</strong>king m.v. av farlige kjemikali<strong>er</strong>.D<strong>et</strong>te gjeld<strong>er</strong> når de helsefarlige stoffenes konsentrasjon <strong>er</strong> lik ell<strong>er</strong> større enn:• 0,01% for kreftfremkallende stoff<strong>er</strong> i gruppe K1.• 0,1% for stoff klassifis<strong>er</strong>t som meg<strong>et</strong> giftige, giftig, for kreftfremkallende stoff<strong>er</strong> igruppe K2, arvestoffskadelige i gruppene Mut.1 og Mut.2.• 1,0% for stoff klassifis<strong>er</strong>t som helseskadelig, <strong>et</strong>sende, irrit<strong>er</strong>ende,all<strong>er</strong>gifremkallende, for kreftfremkallende stoff<strong>er</strong> i gruppe K3 og for stoffklassifis<strong>er</strong>t som arvestoffskadelige i gruppe Mut.3.• 0,5% for stoff klassifis<strong>er</strong>t som reproduksjonsskadelige i gruppene Rep.1 og Rep.2.• 5% for stoff klassifis<strong>er</strong>t som reproduksjonsskadelige i gruppe Rep.3.Konsentrasjonsgrensene ovenfor skal benyttes d<strong>er</strong>som d<strong>et</strong> ikke <strong>er</strong> angitt spesifikkekonsentrasjonsgrens<strong>er</strong> i forskrift om liste ov<strong>er</strong> farlige stoff<strong>er</strong>.Skal minst de stoffene som d<strong>et</strong> <strong>er</strong> fastsatt administrative norm<strong>er</strong> for ekspon<strong>er</strong>ing for og som ikke<strong>er</strong> omfatt<strong>et</strong> av forskrift om klassifis<strong>er</strong>ing, m<strong>er</strong>king m.v. av farlige kjemikali<strong>er</strong>, oppgis. D<strong>et</strong> b<strong>et</strong>yrat f.eks. stoff<strong>er</strong> som <strong>er</strong> oppført på Arbeidstilsyn<strong>et</strong>s liste ov<strong>er</strong> administrative norm<strong>er</strong> forforurensning i arbeidsatmosfære, bestillingsnumm<strong>er</strong> 361, skal oppgis. Dessuten skal d<strong>et</strong> oppgisalle organiske løsemidl<strong>er</strong> som bidrar til b<strong>er</strong>egningen av stoffblandingens YL-gruppe.Dessuten skal faresymbol og respektive risikos<strong>et</strong>ning<strong>er</strong> (med numm<strong>er</strong>) oppgis for de stoffenesom <strong>er</strong> angitt ovenfor.Vedlegg 3I Forskrift om utarbeidelse og distribusjon av helse-, miljø- og sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong>s<strong>datablad</strong> for farligekjemikali<strong>er</strong>, h<strong>et</strong><strong>er</strong> d<strong>et</strong> i kommentaren:Stoffenes navn bør angis i henhold til int<strong>er</strong>nasjonal an<strong>er</strong>kjent kjemisk benevning, fortrinnsvisden benevning som finnes i EINECS (The European Inventory of Existing Comm<strong>er</strong>cialChemical Substances), ELINCS (European List of Notified Chemical Substances), ell<strong>er</strong> medentydige kjemiske navn ifølge IUPAC (Int<strong>er</strong>national Union of Pure and Applied Chemistry) ogCAS-nomenklatur (Chemical Abstract S<strong>er</strong>vice) ell<strong>er</strong> allment aksept<strong>er</strong>te navn (trivialnavn).Entydig kjemisk navn <strong>er</strong> også oppgitt i Arbeidstilsyn<strong>et</strong>s veiledning om administrative norm<strong>er</strong>for forurensning i arbeidsatmosfære, bestillingsnumm<strong>er</strong> 361, og forskrift om liste ov<strong>er</strong> farligestoff<strong>er</strong> (stofflisten).www.reduce.no 50
Vedlegg 4D<strong>et</strong>te <strong>er</strong> hent<strong>et</strong> fra SFT: ”Miljøinformasjon i <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong><strong>er</strong> - hva krev<strong>er</strong> miljøv<strong>er</strong>nmyndigh<strong>et</strong>ene?”I følge forskriften <strong>er</strong> følgende informasjon relevant s<strong>et</strong>t i forhold til miljøfare:Mobilit<strong>et</strong>• kjent ell<strong>er</strong> forvent<strong>et</strong> fordeling i ulike del<strong>er</strong> av• miljø<strong>et</strong> (jord, luft, vann)• ov<strong>er</strong>flatespenning• adsorpsjon/desorpsjon • andre fysiskkjemiske egenskap<strong>er</strong>, jf. pkt. 9D<strong>et</strong> må vurd<strong>er</strong>es hvilken informasjon som <strong>er</strong> mest relevant for d<strong>et</strong> ytre miljø s<strong>et</strong>t i forhold tilbruken av kjemikali<strong>et</strong>.Nedbrytbarh<strong>et</strong>• biotisk og abiotisk nedbrytning • a<strong>er</strong>ob og ana<strong>er</strong>ob nedbrytning • p<strong>er</strong>sistens SFT ans<strong>er</strong> d<strong>et</strong> som spesielt viktig at resultat<strong>er</strong> av test<strong>er</strong> for fullstendig nedbrytbarh<strong>et</strong> i henhold tilstoffdirektiv<strong>et</strong>s annex V ell<strong>er</strong> OECDs testguidelines nr 301 A-F tas medAkkumul<strong>er</strong>ingBioakkumul<strong>er</strong>ingspotensial, d<strong>et</strong> vil si biokonsentrasjonsfaktor for fisk (BCF) og/ell<strong>er</strong>fordelingskoeffisient mellom oktanol og vann (log Pow).Data for bioakkumul<strong>er</strong>ing <strong>er</strong> viktig å ha med i <strong>datablad</strong>ene. Slike test<strong>er</strong> utgjør i dag en del avgrunnlag<strong>et</strong> for klassifis<strong>er</strong>ing av stoff<strong>er</strong> når d<strong>et</strong> gjeld<strong>er</strong> miljøfare.Økotoksisit<strong>et</strong>• organism<strong>er</strong> i vann• organism<strong>er</strong> i jord• plant<strong>er</strong> og landlevende dyrSFT ans<strong>er</strong> d<strong>et</strong> som spesielt viktig at resultat<strong>er</strong> av representative test<strong>er</strong> for vannlevendeorganism<strong>er</strong> (alge, dafnie og fisk) tas med, fordi disse testene pr i dag <strong>er</strong> en del av grunnlag<strong>et</strong> forklassifis<strong>er</strong>ing av stoff<strong>er</strong> for miljøfare. D<strong>er</strong>som d<strong>et</strong> <strong>er</strong> relevant bør test<strong>er</strong> for jordlevendeorganism<strong>er</strong>, plant<strong>er</strong> og dyr tas med. I tiden som komm<strong>er</strong> vil test<strong>er</strong> for <strong>et</strong> større spekt<strong>er</strong> avjordlevende organism<strong>er</strong> bli utvikl<strong>et</strong>. For kjemikali<strong>er</strong> som benyttes offshore <strong>er</strong> test<strong>er</strong> for marineorganism<strong>er</strong> viktig.Andre skadevirkning<strong>er</strong>• potensial for nedbryting av ozonlag<strong>et</strong>• potensial for fotokjemisk ozondannelse• potensial for global oppvarming• virkning<strong>er</strong> på kloakkrenseanleggEn spesielt viktig param<strong>et</strong><strong>er</strong> <strong>er</strong> potensiale for nedbryting av ozonlag<strong>et</strong> uttrykt som ODP (ozondepl<strong>et</strong>ion potensial).KonklusjonPunkt 12 bør inneholde en konklusjon. For eksempel kan b<strong>er</strong>egningsreglene for d<strong>et</strong> nyligvedtatte stoffblandingsdirektiv<strong>et</strong> være veiledende med tanke på økotoksisit<strong>et</strong> for akvatiskmiljø, nedbrytbarh<strong>et</strong> og bioakkumul<strong>er</strong>ing.www.reduce.no 51
Vedlegg 5Fra forskrift<strong>er</strong> om krit<strong>er</strong>i<strong>er</strong> for klassifis<strong>er</strong>ing av farlige kjemikali<strong>er</strong> gjengis h<strong>er</strong> §31 i Del C:klassifis<strong>er</strong>ing av stoff<strong>er</strong> m.h.t. miljøskadelige egenskap<strong>er</strong>.1. Akvatisk miljø1.1. Klassifis<strong>er</strong>ing og m<strong>er</strong>king med symbol§ 31.Krit<strong>er</strong>i<strong>er</strong> for klassifis<strong>er</strong>ingStoff<strong>er</strong> skal klassifis<strong>er</strong>es miljøskadelig og tildeles symbol<strong>et</strong> N med fareb<strong>et</strong>egnelsen"Miljøskadelig", samt utstyres med risikos<strong>et</strong>ning<strong>er</strong> i samsvar med følgende krit<strong>er</strong>i<strong>er</strong>:Med begge disse risikos<strong>et</strong>ningene:R50 Meg<strong>et</strong> giftig for vannlevende organism<strong>er</strong>ogR53 Kan forårsake uønskede langtidsvirkning<strong>er</strong> i vannmiljø<strong>et</strong>Akuttgiftigh<strong>et</strong>:• 96 tim<strong>er</strong>s LC50 (for fisk): [ 1 mg/l, ell<strong>er</strong>• 48 tim<strong>er</strong>s EC50 (for Daphnia): [ 1 mg/l, ell<strong>er</strong>• 72 tim<strong>er</strong>s IC50 (for alge): [1 mg/log• stoff<strong>et</strong> ikke <strong>er</strong> l<strong>et</strong>t nedbrytbart, ell<strong>er</strong>• log P OW (log oktanol/vannfordelingskoeffisient) μ 3,0 (med mindre den eksp<strong>er</strong>imenteltbestemte biokonsentrasjonsfaktoren, BCF [100).Kommentar<strong>er</strong>:Fordelingskoeffisienten for n-oktanol-vann <strong>er</strong> <strong>et</strong> indirekte mål for <strong>et</strong> stoffsbioakkumul<strong>er</strong>ingspotensiale. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> påvist en st<strong>er</strong>k sammenheng mellomlog P OW og organiske stoff<strong>er</strong>s bioakkumul<strong>er</strong>barh<strong>et</strong> i fisk.R50 Meg<strong>et</strong> giftig for vannlevende organism<strong>er</strong>Akuttgiftigh<strong>et</strong>:• 96 tim<strong>er</strong>s LC50 (for fisk): [ 1 mg/l, ell<strong>er</strong>• 48 tim<strong>er</strong>s EC50 (for Daphnia): [1 mg/l, ell<strong>er</strong>• 72 tim<strong>er</strong>s IC50 (for alge): [ 1 mg/lwww.reduce.no 52
Med begge disse risikos<strong>et</strong>ningene:R51 Giftig for vannlevende organism<strong>er</strong>ogR53 Kan forårsake uønskede langtidsvirkning<strong>er</strong> i vannmiljø<strong>et</strong>Akuttgiftigh<strong>et</strong>:• 96 tim<strong>er</strong>s LC50 (for fisk): 1 mg/l [ LC50 < 10 mg/l, ell<strong>er</strong>• 48 tim<strong>er</strong>s EC50 (for Daphnia): 1 mg/l [ EC50 < 10 mg/l, ell<strong>er</strong>• 72 tim<strong>er</strong>s IC50 (for alge): 1 mg/l [ IC50 < 10 mg/log• stoff<strong>et</strong> ikke <strong>er</strong> l<strong>et</strong>t nedbrytbart, ell<strong>er</strong>• log P OW (log oktanol/vannfordelingskoeffisient) > =3,0 (med mindre den eksp<strong>er</strong>imenteltbestemte biokonsentrasjonsfaktoren, BCF [ 100).1.2. Klassifis<strong>er</strong>ing og m<strong>er</strong>king uten symbolStoff<strong>er</strong> skal klassifis<strong>er</strong>es miljøskadelig og utstyres med risikos<strong>et</strong>ning<strong>er</strong> i samsvar med følgendekrit<strong>er</strong>i<strong>er</strong>:Med begge disse risikos<strong>et</strong>ningene:R52 Skadelig for vannlevende organism<strong>er</strong>ogR53 Kan forårsake uønskede langtidsvirkning<strong>er</strong> i vannmiljø<strong>et</strong>Akuttgiftigh<strong>et</strong>:• 96 tim<strong>er</strong>s LC50 (for fisk): 10 mg/l < LC50 [ 100 mg/l, ell<strong>er</strong>• 48 tim<strong>er</strong>s EC50 (for Daphnia): 10 mg/l < EC50 [ 100 mg/l, ell<strong>er</strong>• 72 tim<strong>er</strong>s IC50 (for alge): 10 mg/l < IC50 [100 mg/log• stoff<strong>et</strong> ikke <strong>er</strong> l<strong>et</strong>t nedbrytbart.D<strong>et</strong>te krit<strong>er</strong>i<strong>et</strong> benyttes med mindre d<strong>et</strong> foreligg<strong>er</strong> ytt<strong>er</strong>lig<strong>er</strong>e vitenskapeligdokumentasjon vedrørende nedbrytning og/ell<strong>er</strong> giftigh<strong>et</strong> som med rimeligsikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong> kan vise at hv<strong>er</strong>ken stoff<strong>et</strong> ell<strong>er</strong> d<strong>et</strong>s nedbrytningsprodukt<strong>er</strong> utgjør noenpotensiell fare for langtids og/ell<strong>er</strong> forsinkede skadevirkning<strong>er</strong> for vannmiljø<strong>et</strong>.Slik suppl<strong>er</strong>ende, vitenskapelig dokumentasjon kan omfatte:(i) Påvist evne til rask nedbrytning i vannmiljø.(ii) Fravær av kronisk giftigh<strong>et</strong> ved en konsentrasjon på 1,0 mg/l, f.eks. ingen obs<strong>er</strong>v<strong>er</strong>teffekt ved konsentrasjon<strong>er</strong> større enn 1,0 mg/l, bestemt i forleng<strong>et</strong> giftigh<strong>et</strong>stest med fiskell<strong>er</strong> Daphnia.www.reduce.no 53
R52 Skadelig for vannlevende organism<strong>er</strong>Stoff<strong>er</strong> som ikke fall<strong>er</strong> inn und<strong>er</strong> krit<strong>er</strong>iene som <strong>er</strong> angitt tidlig<strong>er</strong>e i d<strong>et</strong>te kapitl<strong>et</strong>,men som likevel på grunnlag av tilgjengelige bevis vedrørende d<strong>er</strong>es giftvirkningkan medføre en fare for strukturen ell<strong>er</strong> funksjonen av akvatiske miljø<strong>er</strong>.R53 Kan forårsake uønskede langtidsvirkning<strong>er</strong> i vannmiljø<strong>et</strong>Stoff<strong>er</strong> som ikke fall<strong>er</strong> inn und<strong>er</strong> krit<strong>er</strong>iene som tidlig<strong>er</strong>e <strong>er</strong> oppgitt formiljøskadelige stoff<strong>er</strong>, men som på grunnlag av tilgjengelig bevis vedrørended<strong>er</strong>es nedbrytbarh<strong>et</strong>, akkumul<strong>er</strong>ingspotensiale, samt b<strong>er</strong>egn<strong>et</strong> ell<strong>er</strong> påvistmiljømessig oppførsel og skjebne, likevel kan represent<strong>er</strong>e en langsiktig og/ell<strong>er</strong>forsink<strong>et</strong> fare for strukturen og/ell<strong>er</strong> funksjonen av akvatiske miljø<strong>er</strong>.Lite vannløselige stoff<strong>er</strong>, d.v.s. stoff<strong>er</strong> med løseligh<strong>et</strong> på mindre enn 1 mg/l, vilfor eksempel bli omfatt<strong>et</strong> av d<strong>et</strong>te krit<strong>er</strong>i<strong>et</strong> d<strong>er</strong>som:(a) De ikke <strong>er</strong> l<strong>et</strong>t nedbrytbare; og(b) log P OW (log oktanol/vannfordelingskoeffisient) μ 3,0 (med mindre deneksp<strong>er</strong>imentelt bestemte biokonsentrasjonsfaktoren, BCF [ 100).D<strong>et</strong>te krit<strong>er</strong>i<strong>et</strong> benyttes d<strong>er</strong>som d<strong>et</strong> ikke foreligg<strong>er</strong> ytt<strong>er</strong>lig<strong>er</strong>e vitenskapelig bevisvedrørende nedbrytning og/ell<strong>er</strong> giftigh<strong>et</strong> som <strong>er</strong> tilstrekkelig til å gi en rimeligsikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong> for at hv<strong>er</strong>ken stoff<strong>et</strong> ell<strong>er</strong> d<strong>et</strong>s nedbrytningsprodukt<strong>er</strong> vil innebære noenpotensiell fare for langtids og/ell<strong>er</strong> forsinkede skadevirkning<strong>er</strong> for vannmiljø<strong>et</strong>.Slik suppl<strong>er</strong>ende, vitenskapelig bevis kan omfatte:(i) Påvist evne til rask nedbrytning i vannmiljø.(ii) Fravær av kronisk giftigh<strong>et</strong> ved grensen for stoff<strong>et</strong>s vannløseligh<strong>et</strong>, f.eks. ingenobs<strong>er</strong>v<strong>er</strong>te effekt<strong>er</strong> ved konsentrasjon<strong>er</strong> større enn stoff<strong>et</strong>s løseligh<strong>et</strong>sgrense, bestemt iforleng<strong>et</strong> giftigh<strong>et</strong>stest med fisk ell<strong>er</strong> Daphnia.1.3. Bestemmelse av IC50 for alge og bionedbrytbarh<strong>et</strong>D<strong>er</strong>som d<strong>et</strong> kan påvises at algevekst <strong>er</strong> hemm<strong>et</strong> utelukkende på grunn av redus<strong>er</strong>tlysintensit<strong>et</strong> som følge av at teststoff<strong>et</strong> <strong>er</strong> st<strong>er</strong>kt farg<strong>et</strong>, skal testm<strong>et</strong>oden IC50, 72 tim<strong>er</strong>, ikkebenyttes som grunnlag for klassifis<strong>er</strong>ing.Stoff<strong>er</strong> anses som l<strong>et</strong>t nedbrytbare d<strong>er</strong>som følgende krit<strong>er</strong>i<strong>er</strong> <strong>er</strong> oppfylt:(a) Hvis følgende nedbrytningsnivå<strong>er</strong> <strong>er</strong> oppnådd i 28-dag<strong>er</strong>s bionedbrytningsund<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong>:• 70% i test<strong>er</strong> bas<strong>er</strong>t på oppløst organisk karbon.• 60% av teor<strong>et</strong>isk maksimum i test<strong>er</strong> bas<strong>er</strong>t på oksygenforbruk (depl<strong>et</strong>ion) ell<strong>er</strong>utvikling av karbondioksid.Disse nivåene av bionedbrytbarh<strong>et</strong> må oppnås innen 10 dag<strong>er</strong> <strong>et</strong>t<strong>er</strong> starten av nedbrytningen;d.v.s. tidspunkt<strong>et</strong> da 10% av teststoff<strong>et</strong> <strong>er</strong> nedbrutt.(b) D<strong>er</strong>som, i de tilfell<strong>er</strong> hvor kun data for COD og BOD 5 foreligg<strong>er</strong>, forhold<strong>et</strong> BOD 5 /COD<strong>er</strong> lik ell<strong>er</strong> større enn 0,5; ell<strong>er</strong>www.reduce.no 54
(c) D<strong>er</strong>som d<strong>et</strong> foreligg<strong>er</strong> andre ov<strong>er</strong>bevisende vitenskapelige bevis for at stoff<strong>et</strong> kannedbrytes (biotisk og/ell<strong>er</strong> abiotisk) i akvatisk miljø til <strong>et</strong> nivå lik ell<strong>er</strong> større enn 70% iløp<strong>et</strong> av en 28-dag<strong>er</strong>s p<strong>er</strong>iode.2. Ikke-akvatisk miljø2.1. Klassifis<strong>er</strong>ing og m<strong>er</strong>king med symbolStoff<strong>er</strong> skal klassifis<strong>er</strong>es som miljøskadelige, tildeles symbol<strong>et</strong> N med fareb<strong>et</strong>egnelsen"Miljøskadelig" og utstyres med risikos<strong>et</strong>ning<strong>er</strong> i samsvar med følgende krit<strong>er</strong>i<strong>er</strong>:R54 Giftig for plant<strong>er</strong>R55 Giftig for dyrR56 Giftig for jordlevende organism<strong>er</strong>R57 Giftig for bi<strong>er</strong>R58 Kan forårsake uønskede langtidsvirkning<strong>er</strong> i miljø<strong>et</strong>• Stoff<strong>er</strong> som på grunnlag av tilgjengelig dokumentasjon vedrørende d<strong>er</strong>es giftigh<strong>et</strong>,nedbrytbarh<strong>et</strong>, akkumul<strong>er</strong>ingspotensiale, samt d<strong>er</strong>es b<strong>er</strong>egnede ell<strong>er</strong> obs<strong>er</strong>v<strong>er</strong>te oppførselog skjebne i miljø<strong>et</strong> kan represent<strong>er</strong>e en umiddelbar ell<strong>er</strong> langsiktig og/ell<strong>er</strong> forsink<strong>et</strong>fare for strukturen og/ell<strong>er</strong> funksjonen av naturlige økosystem<strong>er</strong>, andre enn de som <strong>er</strong>dekk<strong>et</strong> av 1 ovenfor. D<strong>et</strong>alj<strong>er</strong>te krit<strong>er</strong>i<strong>er</strong> vil bli utarbeid<strong>et</strong> sen<strong>er</strong>e.R59 Farlig for ozonlag<strong>et</strong>• Stoff<strong>er</strong> som på grunnlag av tilgjengelig bevis vedrørende d<strong>er</strong>es egenskap<strong>er</strong> og d<strong>er</strong>esb<strong>er</strong>egnede ell<strong>er</strong> obs<strong>er</strong>v<strong>er</strong>te oppførsel og skjebne i miljø<strong>et</strong>, kan represent<strong>er</strong>e en fare forstrukturen og/ell<strong>er</strong> funksjonen av d<strong>et</strong> stratosfæriske ozonlag<strong>et</strong>. D<strong>et</strong>te inklud<strong>er</strong><strong>er</strong> stoffenesom <strong>er</strong> oppført i Annex A, gruppe I og II, og Annex B, gruppe I, II og III iMontrealprotokollen (tilsvar<strong>er</strong> stoffene oppført i Annex I, gruppe I, II, III, IV og V tilEUs rådsforordning (EØF) 3093/94).2.2. Klassifis<strong>er</strong>ing og m<strong>er</strong>king uten symbolStoff<strong>er</strong> skal klassifis<strong>er</strong>es miljøskadelige og utstyres med risikos<strong>et</strong>ning i samsvar medfølgende krit<strong>er</strong>i<strong>er</strong>:R59 Farlig for ozonlag<strong>et</strong>• Stoff<strong>er</strong> som ikke fall<strong>er</strong> inn und<strong>er</strong> krit<strong>er</strong>iene angitt und<strong>er</strong> 2.1.1., men som på grunnlag avtilgjengelig dokumentasjon vedrørende d<strong>er</strong>es egenskap<strong>er</strong> og d<strong>er</strong>es b<strong>er</strong>egnede ell<strong>er</strong>obs<strong>er</strong>v<strong>er</strong>te oppførsel ell<strong>er</strong> skjebne i miljø<strong>et</strong>, kan represent<strong>er</strong>e en fare for strukturenog/ell<strong>er</strong> funksjonen av d<strong>et</strong> stratosfæriske ozonlag<strong>et</strong>. D<strong>et</strong>te inklud<strong>er</strong><strong>er</strong> stoffene som <strong>er</strong>oppført i Annex C, gruppe I i Montrealprotokollen (Tilsvar<strong>er</strong> stoffene oppført i Annex I,gruppe VI, VII og VIII til EUs rådsforordning (EØF) 3093/94.www.reduce.no 55
Vedlegg 6I den utstrekning d<strong>et</strong> <strong>er</strong> relevant, angis følgende opplysning<strong>er</strong> om kjemikali<strong>et</strong> i punkt. 9.FYSISKE OG KJEMISKE EGENSKAPER i <strong>HMS</strong>-<strong>datablad</strong><strong>et</strong>:• Utseende: Angi tilstandsform (fast, flytende, gass) og farge på kjemikali<strong>et</strong> ved lev<strong>er</strong>ing• Lukt: Hvis kjemikali<strong>et</strong> lukt<strong>er</strong>, gis en kort beskrivelse av lukten• pH: Både i konsentrat og i eventuelt fortynn<strong>et</strong> bruksløsning (angi konsentrasjon)• Kokepunkt/kokepunktint<strong>er</strong>vall• Smeltepunkt/smeltepunktsint<strong>er</strong>vall• Flammepunkt• Antenneligh<strong>et</strong> (fast stoff, gass)• Selvantenneligh<strong>et</strong>• Eksplosive egenskap<strong>er</strong>• Oksid<strong>er</strong>ende egenskap<strong>er</strong>• Damptrykk• Relativ t<strong>et</strong>th<strong>et</strong>• Løseligh<strong>et</strong>:• i vann• i f<strong>et</strong>t (oppløsningsmiddel/olje skal spesifis<strong>er</strong>es)• Fordelingskoeffisient: n-oktanol/vannAndre opplysning<strong>er</strong>: Henvisning til andre param<strong>et</strong>re som <strong>er</strong> av sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong>smessig b<strong>et</strong>ydning,f.eks. dampt<strong>et</strong>th<strong>et</strong>, blandbarh<strong>et</strong>, fordampingshastigh<strong>et</strong>, ledningsevne, viskosit<strong>et</strong> osv.Ovennevnte egenskap<strong>er</strong> bør bestemmes <strong>et</strong>t<strong>er</strong> spesifikasjon<strong>er</strong> gitt i forskrift om klassifis<strong>er</strong>ing,m<strong>er</strong>king m.v. av farlige kjemikali<strong>er</strong>. Denne forskriften henvis<strong>er</strong> igjen til Annex V i EU'srådsdirektiv 67/548/EØF (kommisjonens direktiv 88/302/EØF og 92/69/EØF, senest endr<strong>et</strong> vedartikkel 1, nr. 4 i direktiv 93/21/EØF). Annen tilsvarende m<strong>et</strong>ode kan eventuelt benyttes.www.reduce.no 56
Vedlegg 7YL-tall, YL-gruppe, YL-m<strong>er</strong>kingYL-m<strong>er</strong>king gjeld<strong>er</strong> stoff<strong>er</strong> og stoffblanding<strong>er</strong> som innehold<strong>er</strong> organiske løsemidl<strong>er</strong>, hvoremballasjen <strong>er</strong> 1 lit<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> m<strong>er</strong>, og hvor bruksmåten kan medføre helsefare. D<strong>et</strong> vil i praksis sibruk som innebær<strong>er</strong> at løsemidlene kan fordampe og forurense arbeidsmiljø<strong>et</strong>.Organiske løsemidl<strong>er</strong> kan medføre helsefare ved bruk selv om stoffene ut fra sine toksiskeegenskap<strong>er</strong> ikke <strong>er</strong> klassifis<strong>er</strong>ingspliktige (med faresymbol). D<strong>et</strong>te innebær<strong>er</strong> at en delløsemiddelholdige stoff<strong>er</strong> og stoffblanding<strong>er</strong> bare får m<strong>er</strong>king med YL-gruppe og tilsvarendeadvarselstekst.Korrig<strong>er</strong>t yrkeshygienisk luftbehov (YL-tall) b<strong>er</strong>egnes ut fra:• Innhold<strong>et</strong> av løsemidl<strong>er</strong> i kjemikali<strong>et</strong>• En fordampningsfaktor• Administrative norm<strong>er</strong> for forurensning i arbeidsatmosfæren (AT best. Nr. 361)Se kort omtale på slutten av d<strong>et</strong>te vedlegg<strong>et</strong>.Innhold<strong>et</strong> kjenn<strong>er</strong> produsenten, fordampningsfaktoren (f) finnes fra tabellen und<strong>er</strong> og normenefinnes i veiledningen fra AT.Fordampnings-hastigh<strong>et</strong> (r)Fordampnings-faktor (f)r > 15 2,015 μ r > 2,0 1.42,0 μ r > 0,3 1.00,3 μ r > 0,1 0,70,1 μ r > 0,01 0,30,01 μ r 0Løsemidl<strong>et</strong>s relative fordampningshastigh<strong>et</strong>en (r) <strong>er</strong> målti forhold til butylac<strong>et</strong>at ( = 1)Fordampningsfaktoren (f) brukes til å b<strong>er</strong>egne YL-tall<strong>et</strong>.Formel og eksempl<strong>er</strong> <strong>er</strong> gjengitt i ”Veiledningen omYL-m<strong>er</strong>king” gjengitt i Forskrift om YL-m<strong>er</strong>king.B<strong>er</strong>egning av korrig<strong>er</strong>t yrkeshygienisk luftbehov (m 3 luftbehov/l produkt):g løsemiddel / stoffblanding x 1000 mg/g x fadministrativ norm mg/m 3YL-tall<strong>et</strong> angir luftbehov i m 3 pr. lit<strong>er</strong> produkt. Hvis d<strong>et</strong> males i <strong>et</strong> rom med en maling med YLtall300 m 3 /l, <strong>er</strong> altså luftbehov<strong>et</strong> 300 m 3 for hv<strong>er</strong> lit<strong>er</strong> maling som brukes. YL-gruppe for d<strong>et</strong>korrig<strong>er</strong>te yrkeshygieniske luftbehov leses av i tabellen:YL-gruppe0 m 3 /l < YL-tall [ 30 m 3 /l 0030 m 3 /l < YL-tall [ 100 m 3 /l 0100 m 3 /l < YL-tall [ 1400 m 3 /l < YL-tall [ 800 m 3 /l 2800 m 3 /l < YL-tall [ 1600 m 3 /l 31600 m 3 /l < YL-tall [ 3200 m 3 /l 43200 m 3 /l < YL-tall … 5www.reduce.no 57
YL-m<strong>er</strong>kingen skal omfatte advarselss<strong>et</strong>ning<strong>er</strong> <strong>et</strong>t<strong>er</strong> følgende tabell:YL-gruppe Risikos<strong>et</strong>ning<strong>er</strong> Sikk<strong>er</strong>h<strong>et</strong>ss<strong>et</strong>ning<strong>er</strong>00 S230 S231 S23-382 R20 S38-423 R20 S38-42-2104 R20 S38-42-2105 R20 S38-42-210R20S23S38S42S210Farlig ved innåndingUnngå innånding av sprøyt<strong>et</strong>åkeVed utilstrekkelig ventilasjon, må d<strong>et</strong> benyttes egn<strong>et</strong> åndedr<strong>et</strong>tsv<strong>er</strong>nBruk egn<strong>et</strong> åndedr<strong>et</strong>tsv<strong>er</strong>n ved sprøytingBruk trykkluft- ell<strong>er</strong> friskluftmaske i trange romAdministrative norm<strong>er</strong> for forurensning i arbeidsatmosfæren.D<strong>et</strong>te <strong>er</strong> administrative norm<strong>er</strong> som <strong>er</strong> satt for bruk ved vurd<strong>er</strong>ing av arbeidsmiljøstandarden påarbeidsplass<strong>er</strong> d<strong>er</strong> luften <strong>er</strong> forurens<strong>et</strong> av kjemiske stoff<strong>er</strong>.Normene <strong>er</strong> satt ut fra tekniske, økonomiske og medisinske vurd<strong>er</strong>ing<strong>er</strong>. Selv om normeneov<strong>er</strong>holdes <strong>er</strong> man d<strong>er</strong>for ikke sikr<strong>et</strong> at helsemessige skad<strong>er</strong> og ubehag oppstår.Normene <strong>er</strong> anbefaling<strong>er</strong> og i seg selv ikke juridisk bindende. Normene blir først juridiskbindende når de forekomm<strong>er</strong> i konkr<strong>et</strong>e pålegg fra Arbeidstilsyn<strong>et</strong> ell<strong>er</strong> i forskrift<strong>er</strong> utgitt avArbeidstilsyn<strong>et</strong>.D<strong>et</strong> <strong>er</strong> dårlig praksis å holde seg nær opp til normene.Når fl<strong>er</strong>e forskjellige kjemiske stoff<strong>er</strong> forekomm<strong>er</strong> i blanding, må en være oppm<strong>er</strong>ksom på at dekan ha større virkning sammen enn ”summen” av virkningene de har hv<strong>er</strong> for seg (syn<strong>er</strong>gistiskeffekt). De kan også i enkelte tilfell<strong>er</strong> gi en tilsvarende mindre virkning (antagonistisk effekt).Slike vurd<strong>er</strong>ing<strong>er</strong> <strong>er</strong> vanskelige, og bør skje i samråd med fagfolk på områd<strong>et</strong>.Vanligvis gjeld<strong>er</strong> normene gjennomsnittskonsentrasjon<strong>er</strong> ov<strong>er</strong> <strong>et</strong> 8-tim<strong>er</strong>s skift. Normene kan islike tilfell<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>skrides i p<strong>er</strong>iod<strong>er</strong> opptil 15 minutt<strong>er</strong>:OmrådeFor norm<strong>er</strong> mindre ell<strong>er</strong> lik 1For norm<strong>er</strong> ov<strong>er</strong> 1 til og med 10For norm<strong>er</strong> ov<strong>er</strong> 10 til og med 100For norm<strong>er</strong> ov<strong>er</strong> 100 til og med 1000Kan ov<strong>er</strong>skrides med200% av normen100% av normen50% av normen25% av normenMEN! For en del stoff<strong>er</strong> med fare for akutt forgiftning ell<strong>er</strong> med irrit<strong>er</strong>ende ubehagelig virkning<strong>er</strong> d<strong>et</strong> angitt en maksimalkonsentrasjon som ikke må ov<strong>er</strong>skrides. Normen for stoff<strong>er</strong> av dennekategorien <strong>er</strong> m<strong>er</strong>k<strong>et</strong> med T (takv<strong>er</strong>di).www.reduce.no 58
19. FOTNOTER1 SFTs Obs-liste <strong>er</strong> miljøv<strong>er</strong>nmyndigh<strong>et</strong>enes liste ov<strong>er</strong> kjemikali<strong>er</strong> som utgjør en særlig risiko slik de brukes iNorge. Ca. 200 stoff<strong>er</strong> <strong>er</strong> på listen i dag2 Varsling av utilsikt<strong>et</strong> utslipp skal skje i henhold til §4 i forskrift T-914 fra SFT: Varsling av akutt utslipp.3 Arbeidstilsyn<strong>et</strong> har fastsatt forskrift om bruk av p<strong>er</strong>sonlig v<strong>er</strong>neutstyr på arbeidsplassen, bestillingsnumm<strong>er</strong> 524.P<strong>er</strong>sonlig v<strong>er</strong>neutstyr skal oppfylle kravene som <strong>er</strong> gitt i forskrift om konstruksjon, utforming og produksjon avp<strong>er</strong>sonlig v<strong>er</strong>neutstyr, fastsatt av Arbeidstilsyn<strong>et</strong>, bestillingsnumm<strong>er</strong> 523.4 Bestillingsnr. 361 (Veiledning). Administrative norm<strong>er</strong> for forurensning i arbeidsatmosfære 1996. Veiledningenblir jevnlig revid<strong>er</strong>t. Se også slutten av vedlegg 7.5 Innholdsfortegnelse ov<strong>er</strong> hovedkategori<strong>er</strong> av avfall i EAK (den europeiske avfallskatalog) finn<strong>er</strong> du påhttp://www.int<strong>er</strong>post.no/hels<strong>et</strong>ilsyn/regelv<strong>er</strong>/forskrif/v94-362.htm6 Selskap<strong>et</strong> ble stift<strong>et</strong> i 1988 og h<strong>et</strong> da NORSAS, AS Norsk Spesialavfallsselskap. Hovedoppgaven var å utvikle ogadministr<strong>er</strong>e spesialavfallssystem<strong>et</strong> i Norge. I 1994 fikk selskap<strong>et</strong> utvid<strong>et</strong> sitt arbeidsområde til å gjelde heleavfallsfelt<strong>et</strong>, og navn<strong>et</strong> ble endr<strong>et</strong> til Norsas AS, Norsk komp<strong>et</strong>ansesent<strong>er</strong> for avfall og gjenvinning.7 EINECS is the European Inventory of Existing Comm<strong>er</strong>cial Chemical Substances, which was published in theAnnex to the Official Journal of the European Communities, No. C 146 A, 15 June 1990. As stated in the EINECSintroduction, the inventory was drawn up by the European Commission in application of Article 13 of Directive67/548/EEC, as amended by Directive 79/831/EEC, and in accordance with the d<strong>et</strong>ailed provisions of CommissionDecision 81/437/EEC. It lists and defines those chemical substances that w<strong>er</strong>e on the European Community mark<strong>et</strong>b<strong>et</strong>ween 1 January 1971 and 18 Septemb<strong>er</strong> 1981. In t<strong>er</strong>ms of Article 1(4) of Directive 67/548/EEC as amended,these are substances to which the premark<strong>et</strong>ing notification provisions of the Directive do not apply.8 ELINCS is the European List of Notified Chemical Substances. Substances ent<strong>er</strong>ing comm<strong>er</strong>ce in the EuropeanEconomic Community (EEC) aft<strong>er</strong> 18 Septemb<strong>er</strong> 1981 appear on ELINCS. Substances intended for comm<strong>er</strong>ce noton EINECS or ELINCS will require notification in accordance with Directive 79/831 of the EEC. ELINCS updatesare added to CHEMLIST when they are published in the Official Journal of the European Communities. The lastpublished update was in the 17 Decemb<strong>er</strong> 1994 Official Journal, No. C 361. CAS has provided CAS RegistryNumb<strong>er</strong>s for the uniquely defined ELINCS substances. If a substance is on ELINCS, it will be noted in the INVfield and include the Official Journal ref<strong>er</strong>ence followed by the ELINCS Classification and Dossi<strong>er</strong> Numb<strong>er</strong>. TheELINCS EEC Numb<strong>er</strong> appears in the Regulatory List Numb<strong>er</strong> (RLN) field. English, French, and G<strong>er</strong>man chemicalnames, as listed in ELINCS, are also provided in the Chemical Name (CN) field.Andre aktuelle heft<strong>er</strong>:Helse- og miljøfarlige kjemikali<strong>er</strong>.Stoffkartotek.REDUCEGRIP sent<strong>er</strong>www.reduce.no 59