Last ned PDF - Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap
Last ned PDF - Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap
Last ned PDF - Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Sk<strong>og</strong>brann– vern <strong>og</strong> slokking
”TAG VARE – TAG VARE””For pokker, det er jo en fyrstikke bare”Hør mig en gang – hr. Pål <strong>og</strong> hr. Per:Sig, ved I vel hvad en fyrstikke er?Mon I <strong>for</strong>står hvilken evne <strong>og</strong> magtder er i en eneste fyrstikke lagt?Kan I vel fatte at den er i standTil end<strong>og</strong> at sette en verden i brand,Hvor stoffets betingelser ligger til rette?(Men så du en tendsvanger fyrstikke dø,så vid at der døde en flamme i frø.Den eied gnisten, se, det er tingen.Og det er så mange som eier slet ingen).Per Sivle2
INNHOLDSideSAMMENDRAG 6Del 1 SKOGEN Sk<strong>og</strong>næringen ............................................................ 7Del 2OM SKOGBRANNERSk<strong>og</strong>- <strong>og</strong> utmarksbranner Et globalt problem .................................................... 7Sk<strong>og</strong>branner skal slokkes ........................................ 7Antall branner Antallet er gått <strong>ned</strong> .................................................. 7Brent sk<strong>og</strong>areal Store brannår ............................................................ 8Årsaker til <strong>ned</strong>gang .................................................. 8Økol<strong>og</strong>iske betraktninger Brannavhengige arter................................................ 8Miljøtiltak etter brann .............................................. 8Økol<strong>og</strong>isk faktor ...................................................... 9Brannårsaker Tordenvær ................................................................ 990% <strong>for</strong>årsaket av mennesker .................................. 10Sk<strong>og</strong>en som brannobjekt Risiko ........................................................................ 11Sk<strong>og</strong><strong>for</strong>hold Sk<strong>og</strong>brannsk<strong>og</strong> ........................................................ 11Sk<strong>og</strong>bildet ................................................................ 11Sk<strong>og</strong>smark ................................................................ 11Barsk<strong>og</strong> brenner best ................................................ 11H<strong>og</strong>stavfall .............................................................. 12Terreng ...................................................................... 12Klimaets betydning Farlige perioder ........................................................ 13Sk<strong>og</strong>brannfareindeks ................................................ 14Varsling .................................................................... 14Sk<strong>og</strong>brannens naturlige Varmesug .................................................................. 14<strong>for</strong>løp Bakketrekk ................................................................ 15Svartrøyk fører gnister.............................................. 15Sk<strong>og</strong>brann er en mobil brann- den <strong>for</strong>flytter seg 15Sk<strong>og</strong>brann røper seg gjennom Svartrøyk .................................................................. 16den type røyk som avgis3
SideDel 3 SKOGOVERVÅKING ........................................................................ 17Fra lufta Småfly ...................................................................... 17Satellitt ...................................................................... 18Stedsangivelse Kart .......................................................................... 18GPS .......................................................................... 18Samband Øvelse ...................................................................... 18Del 4SKOGBRANNSLOKKINGSk<strong>og</strong>brannvernet Nytte-/kostnadsvurdering.......................................... 19Analyse .................................................................... 19Involverte parter Varsling .................................................................... 19ved en sk<strong>og</strong>brannOrganisering Oversikt .................................................................... 20Sk<strong>og</strong>brannreserve...................................................... 20Erstatning .................................................................. 20FIG ............................................................................ 21Lederen .................................................................... 21Katastrofebranner LRS .......................................................................... 21Slokkemetoder Offensiv slokking...................................................... 21Defensiv slokking .................................................... 22Når sk<strong>og</strong> har lav verdi .............................................. 22Begrensningslinjer .................................................... 23Etterslokking ............................................................ 23Vakthold .................................................................... 23Slokking fra lufta Sk<strong>og</strong>brannhelikopter ................................................ 24Rekvirering .............................................................. 25DBE gir in<strong>for</strong>masjon ................................................ 254
Del 5OPPLÆRING AV MANNSKAPER. ØVELSERSideLedelse Norges brannskole .................................................... 26Slokkingsmannskaper Mål <strong>for</strong> opplæringen ................................................ 26Motivasjon <strong>og</strong> sikkerhet Kunnskap .................................................................. 26Sk<strong>og</strong>brannøvelser Teori før praksis ........................................................ 26Teoretiske emner .................................................................................. 27Øvingsmomenter ....................................................................................27Evaluering .................................................................................. 28Del 6SKOGBRUKETS BEREDSKAP VED SKOGBRANNFARESk<strong>og</strong>bruket- hvem er det? Lokalt engasjement .................................................. 28Lokalkunnskap.......................................................... 28Sk<strong>og</strong>bruksplaner Mer sk<strong>og</strong> .................................................................. 29Risikomomenter .................................................................................. 29Det brenner – hva så? Slokke ...................................................................... 29Redde ........................................................................ 29Varsle ...................................................................... 29Langsiktige tiltak Bestandssk<strong>og</strong>bruk .................................................... 30Tap ved brann............................................................ 30Driftsmetoder ............................................................ 30Forebyggende brannvern .......................................... 30H<strong>og</strong>st ........................................................................ 30Foryngelse ................................................................ 30Sk<strong>og</strong>sveier ................................................................ 31Miljøeffekt ................................................................ 31Tilgang på vann ........................................................ 31Kortsiktige tiltak Aktuelle driftsområder.............................................. 32Teknisk utstyr............................................................ 32Vakt .......................................................................... 33Varsling .................................................................... 33Slokkingsutstyr ........................................................ 34Denne trykksak er utarbeidet av Per Sindre Aas, Sk<strong>og</strong>brand Forsikringsselskap,basert på en tidligere utgave fra 1982.Utgiver: Sk<strong>og</strong>brand Forsikringsselskap GjensidigIllustrasjoner: Øivind HamarGrafisk produksjon: Pulp Grafisk AS5
Del 1SKOGENSk<strong>og</strong>en er levende <strong>og</strong> <strong>for</strong>nybar. Den gir livsmiljø <strong>for</strong> planter <strong>og</strong> dyri et biol<strong>og</strong>isk mangfold. Sk<strong>og</strong>en renser lufta, den binder CO2 <strong>og</strong>jevner ut klimaet. Sk<strong>og</strong>en produserer jord <strong>og</strong> hindrer erosjon.Sk<strong>og</strong>en gir miljøvennlige materialer.Sk<strong>og</strong>næringenI Norge utgjør sk<strong>og</strong>kledd mark 37% av det samlede landareal.Sk<strong>og</strong>områdene gir grunnlag <strong>for</strong> sk<strong>og</strong>næringen, som i vesentlig gradomfatter produksjon <strong>og</strong> <strong>for</strong>edling av sk<strong>og</strong>svirke. I våre sentralesk<strong>og</strong>strøk er sk<strong>og</strong>verdiene en viktig del av det lokale næringsliv.Sk<strong>og</strong>bruket i en kommune består av sk<strong>og</strong>eierne <strong>og</strong> deres lokaleorganisasjoner, det utøvende driftsapparat <strong>og</strong> den offentlige sk<strong>og</strong>bruksetat.Et globaltproblemSk<strong>og</strong>brannerskal slokkesAntallet ergått <strong>ned</strong>Del 2OM SKOGBRANNERSk<strong>og</strong>- <strong>og</strong> utmarksbrannerSk<strong>og</strong>- <strong>og</strong> utmarksbranner har herjet på vår klode like lenge som dethar vært oksygen i lufta, brennbart materiale på bakken <strong>og</strong>muligheter <strong>for</strong> antenning fra solen, vulkaner, lyn eller mennesker.Sk<strong>og</strong>- <strong>og</strong> utmarksbranner opptrer i alle verdens klimasoner. I denordlige såkalte boreale <strong>og</strong> tempererte sk<strong>og</strong>er - der vi hører til -brenner det årlig mer sk<strong>og</strong> enn Norges totale sk<strong>og</strong>areal. I detropiske regnsk<strong>og</strong>ene brenner det dobbelt så mye - <strong>og</strong> over 50ganger så mye i de tropiske <strong>og</strong> subtropiske savannene.Sk<strong>og</strong>- <strong>og</strong> utmarksbranner både tjener <strong>og</strong> ødelegger. Sk<strong>og</strong>brannerhar gjennom historien vært benyttet <strong>for</strong> å klargjøre land til annetbruk. Innen sk<strong>og</strong>bruket har kontrollert brenning av h<strong>og</strong>stavfall <strong>og</strong>vegetasjon på h<strong>og</strong>stflater vært benyttet <strong>for</strong> å klargjøre marken <strong>for</strong>planting eller såing av ny sk<strong>og</strong>. Alt dette kalles kulturbetingetbrenning. Men de såkalte «ville sk<strong>og</strong>branner» blir betraktet som entrussel <strong>og</strong> en fare. I Norge er det lovbestemt at alle sk<strong>og</strong>brannerskal slokkes.Antall brannerRegistreringer av antall sk<strong>og</strong>branntilløp i perioden 1913 til 2000viser et gjennomsnitt på 1 100 branner per år, med en topp i perioden1973 til 1982. På slutten av 1990-tallet faller antallet enkelte år helt<strong>ned</strong> til under 200 sk<strong>og</strong>branner.7
Store brannårÅrsaker til<strong>ned</strong>gangBrannavhengigearterMiljøtiltak etterbrannBrent sk<strong>og</strong>arealStørrelsen på brannene er avhengig av klimatiske faktorer somtørke <strong>og</strong> vind, <strong>og</strong> vår evne til å kunne begrense <strong>og</strong> slokke.Registreringer viser at brent sk<strong>og</strong>areal har variert enda mer ennantall branner. Variasjonene er store fra år til år <strong>og</strong> fra landsdel tillandsdel. I perioden 1973 til 1982 brant det årlig i gjennomsnitt15 500 dekar produktivt sk<strong>og</strong>areal, mens brent areal på slutten av1990-tallet enkelte år sank <strong>ned</strong> til under 2 000 dekar. Men vi skalikke lenger tilbake enn til 1992 da det brant 14 000 dekar.Sk<strong>og</strong>brannene har stort sett vært små. Over 80% hadde en størrelsepå under 5 dekar, mens bare 2% var på over 100 dekar. Brentsk<strong>og</strong>areal topper seg over to perioder, en etter siste verdenskrig, <strong>og</strong>en i 1970-årene.Rendalsbrannen i 1920 var den største brannen før krigen. Viderevar det store brannår i 1959, 1972, 1974, 1976 <strong>og</strong> 1992. I 1976brant det 20 000 dekar, <strong>og</strong> de største brannene var Elverumsbrannenpå 9 400 dekar <strong>og</strong> Heddalsbrannen på 3 400 dekar. I 1992brant det 14 000 dekar. Den største brannen var i Lisleherad på2 250 dekar. Maridalsbrannen i Oslo var noe mindre, men blir <strong>og</strong>såhusket.Nedgangen de siste 25 årene både i antall branner <strong>og</strong> i brentsk<strong>og</strong>areal kan <strong>for</strong>klares med et noe fuktigere klima, en bedreovervåking, et bedre utbygget veinett, endret næringsvirksomhet,bedre slokkingsutstyr, samt <strong>for</strong>bedrede slokkingsmetoder.Kanskje har folk <strong>og</strong>så blitt mer <strong>for</strong>siktige med bruk av ild?Tar vi med alt utmarksareal som brenner – sk<strong>og</strong>- <strong>og</strong> utmarksbranner- blir dette mye større en kun det brente sk<strong>og</strong>arealet.I denne trykksaken er det bare det sk<strong>og</strong>kledte arealet som blirbehandlet.Økol<strong>og</strong>iske betraktningerArter blant sopper, planter <strong>og</strong> dyr med livshistorietrekk som gjørdem spesielt tilpasset <strong>og</strong> ofte helt avhengige av brannområder,kalles brannavhengige (pyrofile) arter eller ”brannspesialister”.Arter uten slike tilpasninger, men som likevel reagerer positivt medøkt populasjonsvekst, kalles ”brannprofitører” eller ”brannvinnere”.Etter brannen vil de såkalte pionérartene etablere seg på det nyebrannfeltet. Så følger andre arter, <strong>og</strong> etter hvert utvikler feltet segsuksessivt til et variert sk<strong>og</strong>sbilde. Alt i alt er effekten <strong>for</strong> de flestearter indirekte ved at de må tilpasse seg nye leveområder.Sk<strong>og</strong>branner påvirker <strong>og</strong>så jordsmonn, vann <strong>og</strong> luft <strong>og</strong> dermedulike økosystemer som <strong>for</strong> eksempel nitr<strong>og</strong>en-, svovel- <strong>og</strong> karbonsyklus.Sk<strong>og</strong>næringen <strong>og</strong> miljøorganisasjoner presenterte i 1998 et fellessyn på sk<strong>og</strong>branner <strong>og</strong> brannpåvirket sk<strong>og</strong> i miljøprosjektet8
Økol<strong>og</strong>isk faktorLevende Sk<strong>og</strong>. En konklusjon fra dette prosjektet var at brannarealetav økol<strong>og</strong>iske årsaker ikke nødvendigvis burde økes ut overdet som ”naturlig” oppstår. Med bakgrunn i Levende Sk<strong>og</strong> prosjektetble det utarbeidet følgende standard <strong>for</strong> sk<strong>og</strong>branner (sitat) :«Ved sk<strong>og</strong>branner i eldre sk<strong>og</strong> der mer enn 5 dekar er brannpåvirket,skal 5 dekar settes igjen urørt i 10 år.»Gjennomføringen av denne standarden vil stimulere miljøet <strong>for</strong> debrannavhengige artene <strong>og</strong> dermed utvikle det biol<strong>og</strong>iske mangfoldet.På den annen side vil det medføre tapt økonomisk virkesproduksjon<strong>for</strong> sk<strong>og</strong>eieren. Dette tapet kan dekkes ved en sk<strong>og</strong><strong>for</strong>sikring.Sk<strong>og</strong>brann som økol<strong>og</strong>isk faktor får stadig større oppmerksomhetbåde i <strong>for</strong>skning <strong>og</strong> i <strong>for</strong>valtning på grunn av den langsiktige betydningi sk<strong>og</strong>ens økosystemer. En rapport fra 1997 om ” Sk<strong>og</strong>brann<strong>og</strong> miljø<strong>for</strong>valtning. En utredning om sk<strong>og</strong>brann som økol<strong>og</strong>iskfaktor” med Ivar Mysterud som hoved<strong>for</strong>fatter, gir en god innføringi sk<strong>og</strong>brannøkol<strong>og</strong>ien i Norge.BrannårsakerSk<strong>og</strong>branner oppstår som følge av:• naturgitte årsaker (lyn<strong>ned</strong>slag)• næringsvirksomhet• fritidsvirksomhet• brannstiftelse (pyromaner)Tordenvær ernaturens egenbrannstifter9
90% <strong>for</strong>årsaketav menneskerLengre tørkeperioder avsluttes ofte med et tordenvær. Tordenværetledsages vanligvis av kraftig <strong>ned</strong>bør, men av <strong>og</strong> til oppstår det”tørre tordenvær” – <strong>ned</strong>børen uteblir. I slikt vær er det stor risiko<strong>for</strong> antennelse– ofte på flere steder samtidig, <strong>og</strong> det blir vanskelig åslokke.Nesten alle våre branner er <strong>for</strong>årsaket av en eller annen <strong>for</strong>m <strong>for</strong>menneskelig påvirkning. Mer fritid gjør at stadig flere menneskeroppholder seg i sk<strong>og</strong>en, <strong>og</strong> når det er tørt <strong>og</strong> varmt, blir brannrisikoenstor. Heddalsbrannen <strong>og</strong> Elverumsbrannen i 1976 var tostore branner som oppstod som følge av næringsvirksomhet.Økende bruk av tekniske hjelpemidler <strong>og</strong> maskiner <strong>og</strong> stigendekrav til produktivitet, aktualiserer skaderisikoen.Jernbanen har <strong>for</strong>årsaket mange sk<strong>og</strong>branner. De siste årene harlåste bremser på v<strong>og</strong>nene fungert som rene tenningsapparater langsjernbanesporene. Det tar fyr i tørt gress <strong>og</strong> annet brennbart materiale,ofte over lange strekninger. Elektriske ledninger som faller <strong>ned</strong> kan<strong>og</strong>så være en brannårsak. En stor del av brannene blir registrertmed ” Ukjent årsak”.I Sør-Europa, Amerika <strong>og</strong> Australia er pyromanvirksomhet endominerende brannårsak. I vårt land har vi til nå vært nesten helt<strong>for</strong>skånet <strong>for</strong> pyromaner i sk<strong>og</strong>en.10Farlig ild!I brannfarlige perioder er det <strong>for</strong>budt å tenne ild i sk<strong>og</strong> <strong>og</strong> mark.Lokal brannmyndighet kan gi tillatelse til å bruke utbygde bålplasserbeliggende ved vann eller andre steder som er sikret.
RisikoSk<strong>og</strong>brannsk<strong>og</strong>Sk<strong>og</strong>bildetSk<strong>og</strong>smarkBarsk<strong>og</strong>brenner bestSk<strong>og</strong>en som brannobjektOmfanget av sk<strong>og</strong>branner bestemmes av• tenningskilder• brennstoff• top<strong>og</strong>rafi• klimatiske <strong>for</strong>holdDet er imidlertid sjelden at alle disse faktorene er optimale påsamme tid.Sk<strong>og</strong>brannrisikoen øker etter hvert som det blir tørrere i sk<strong>og</strong>en.Områder med typisk innlandsklima (varme, tørre somrer) er der<strong>for</strong>langt mer utsatt enn områder med kystklima. Risikoen <strong>for</strong> utbredelseav branner stiger om våren før grønn undervegetasjon ervokst opp. Lyng- <strong>og</strong> gressbranner om våren er vel kjent, menantallet har avtatt etter at <strong>for</strong>bud mot slike branner ble innført.De virkelig store sk<strong>og</strong>brannene, som vi hører om i Sør-Europa,Nord-Amerika, Russland, Asia <strong>og</strong> Australia, <strong>for</strong>ekommer av klimatiskeårsaker ikke i Norge. Men i kortere perioder kan sk<strong>og</strong>brannrisikoen<strong>og</strong>så være stor hos oss.Sk<strong>og</strong><strong>for</strong>holdSk<strong>og</strong> er et allsidig begrep. Ved å variere førsteleddene får vi uttrykksom gir en nærmere presisering av selve sk<strong>og</strong>begrepet, somungsk<strong>og</strong> – gammelsk<strong>og</strong> – barsk<strong>og</strong> – løvsk<strong>og</strong> – blandingssk<strong>og</strong> –ursk<strong>og</strong> – vernesk<strong>og</strong> – brukssk<strong>og</strong> <strong>og</strong> så videre.Ved å analysere sk<strong>og</strong>en som brannobjekt skal vi her senere innførebegrepet; Sk<strong>og</strong>brannsk<strong>og</strong>.Sk<strong>og</strong><strong>for</strong>holdene i Norge har nær sammenheng med eiendomsstrukturen.De mange små eiendommene har ført til små sk<strong>og</strong>bestand<strong>og</strong> variasjon i alderssammensetningen. Ved vurdering avsk<strong>og</strong>brann<strong>for</strong>holdene i en kommune må en legge til grunn ”de storetrekk” i kommunens sk<strong>og</strong>bilde. Det geol<strong>og</strong>iske grunnlag er et godtutgangspunkt <strong>for</strong> vurderingen, sammen med sk<strong>og</strong><strong>for</strong>hold, eiendoms<strong>for</strong>holdmed videre.Dyp sk<strong>og</strong>sjord har i <strong>ned</strong>børsperioder evnen til å oppta mye vann.Jorda gir da grunnlag <strong>for</strong> en artsrik vegetasjon med <strong>for</strong>holdsvis høytfuktighetsinnhold, som holder seg <strong>og</strong>så i tørkeperioder. Mengrunnlendt sk<strong>og</strong>smark med lite jordinnhold tørker lett ut, <strong>og</strong> det blirstørre brannrisiko.Løvtrær brenner dårligere enn bartrær. Bryter det ut ild i løvsk<strong>og</strong>en,vil nesten bare undervegetasjonen brenne. Tørt løv <strong>og</strong> tørtgress om våren brenner imidlertid godt <strong>og</strong>så i løvsk<strong>og</strong>.Den største sk<strong>og</strong>brannfaren er knyttet til bartrær. Barsk<strong>og</strong>en erden sk<strong>og</strong>typen som har gitt best lønnsomhet. Sk<strong>og</strong>brukerne har der<strong>for</strong>utviklet mange ensaldrede barsk<strong>og</strong>bestand. Men nå har blandingssk<strong>og</strong>med bar- <strong>og</strong> løvtrær igjen blitt mer vanlig.11
H<strong>og</strong>stavfallTerrengSlike blandingsbestand reduserer sk<strong>og</strong>brannfaren ved at sk<strong>og</strong>enbrenner dårligere. I andre land med større sk<strong>og</strong>brannfare plantes detbelter med løvtrær som skal kunne bryte opp <strong>og</strong> stoppe utbredelseav en sk<strong>og</strong>brann.Når det bryter ut brann i gammelsk<strong>og</strong>en, skjer omtrent det sammesom ved brann i løvsk<strong>og</strong>, det er undervegetasjonen som brenner.Ved brann i yngre barsk<strong>og</strong> tar hele sk<strong>og</strong>en fyr. Særlig heftig blirbrannene der barmassen er stor <strong>og</strong> de <strong>ned</strong>erste greinene er nærbakken. Brannintensiteten blir <strong>og</strong>så stor der det er mye h<strong>og</strong>stavfall.Da ødelegges mindre sk<strong>og</strong>splanter.Sk<strong>og</strong>brannens <strong>for</strong>løp avhenger sterkt av terreng<strong>for</strong>holdene. I brattterreng brer brannene seg langt raskere oppover enn <strong>ned</strong>over.Kupert terreng bryter opp brannfronten.Sk<strong>og</strong>brannen brer seg raskt oppover bakke. Det oppstår bakketrekk.12
De viktigste faktorer <strong>for</strong> vurdering av sk<strong>og</strong>en som brannobjekt kansammenstilles slik:Faktor knyttettil sk<strong>og</strong><strong>for</strong>hold:Sk<strong>og</strong>brannrisikoen er:Stor Middels LitenTreslag:Løvsk<strong>og</strong>Gransk<strong>og</strong>Furusk<strong>og</strong>XXXAlder:Gammel sk<strong>og</strong>Middelaldrende(oppkvistet)Ung <strong>og</strong> yngre sk<strong>og</strong>XXXSk<strong>og</strong>grunn:Dyp sk<strong>og</strong>sjordMiddels dyp sk<strong>og</strong>sjordGrunnlendt markXXXDen typiske sk<strong>og</strong>brannsk<strong>og</strong>en definerer vi som:Ungsk<strong>og</strong> av furu – som vokser på grunnlendt mark i hellende terreng.Klimaets betydningKlimaets betydning er avgjørende <strong>for</strong> sk<strong>og</strong>brannrisikoen.De viktigste klimafaktorene er:• temperatur• <strong>ned</strong>bør• vindSk<strong>og</strong>brannrisikoen er størst når• det er lenge siden siste regnvær• temperaturen er høy• den relative fuktigheten i luften er liten• det er sterk vind• det er fare <strong>for</strong> tordenværFarlige perioderDet kan være lokale variasjoner i klima<strong>for</strong>holdene, særlig i periodermed høy sk<strong>og</strong>brannfare. Lokale regnbyger fører til at sk<strong>og</strong>brannfarenopphører noen steder, mens andre steder i umiddelbar nærhetkanskje ikke får dette regnet <strong>og</strong> <strong>for</strong>tsatt har sk<strong>og</strong>brannfare.Større sk<strong>og</strong>branner inntreffer vanligvis under lange tørkeperiodermed sterk vind. I slike perioder vil sk<strong>og</strong>branner <strong>og</strong>så lett kunne breseg i alle typer sk<strong>og</strong> - <strong>og</strong>så i områder med dypere jordsmonn.13
Sk<strong>og</strong>brannfareindeksMeteorol<strong>og</strong>isk institutt (MI) måler sk<strong>og</strong>brannfaren daglig i sommerhalvåretpå sine målestasjoner rundt om i landet. Sk<strong>og</strong>brannfarenuttrykkes ved hjelp av en sk<strong>og</strong>brannfareindeks. Indeksen basererseg på uttørringen. Det måles lufttemperatur <strong>og</strong> luftfuktighet overtid. Tidlig på våren når marka blir bar, er det innført ”vegetasjonskonstanter”,som gjør at indeksen faller etter hvert som vegetasjonenøker.Sk<strong>og</strong>brannfareindeksen er delt i 4 nivåer:• ingen sk<strong>og</strong>brannfare• liten sk<strong>og</strong>brannfare• stor sk<strong>og</strong>brannfare• meget stor sk<strong>og</strong>brannfareVarslingVarmesugMeteorol<strong>og</strong>isk institutt varsler stor eller meget stor sk<strong>og</strong>brannfarei radio, TV, aviser <strong>og</strong> andre medier, <strong>og</strong> da helst <strong>for</strong>an helger <strong>og</strong>andre fridager. Opplysninger om sk<strong>og</strong>brannfareindeksen <strong>for</strong> de<strong>for</strong>skjellige områder kan fåes ved henvendelse til MI.Sk<strong>og</strong>brannens naturlige <strong>for</strong>løpPå flat sk<strong>og</strong>smark – i stille vær <strong>og</strong> med ensartet vegetasjon – vil etsk<strong>og</strong>branntilløp spre seg sirkel<strong>for</strong>met. Når det blåser, vil spredningenskje raskest med vinden. Utviklingen av brannen skjer da i vifte<strong>for</strong>m.Sk<strong>og</strong>brannen brer seg raskere der det er mye brennbart materiale.Etter hvert som sk<strong>og</strong>brannen tiltar, vil luften over flammene varmesopp. Den stiger til værs, <strong>og</strong> ny luft erstattes fra sidene. Det skapeset varmesug. Varmesuget er størst inn mot det stedet der varmeutviklingener størst. Varmesuget fører til at sk<strong>og</strong>brannen kanutvikle seg i en annen retning enn dagens hovedvindretning tilsier.Ferskh<strong>og</strong>stflateFerskh<strong>og</strong>stflateVindretningTerrengets virkning påbrann<strong>for</strong>løpetVarmesugets virkning påbrann<strong>for</strong>løpetVindens <strong>og</strong> varmesugetsvirkning på brann<strong>for</strong>løpet.14
BakketrekkSvartrøyk førergnisterTerreng<strong>for</strong>holdene påvirker <strong>og</strong>så sk<strong>og</strong>brannens utvikling. I brattterreng oppstår bakketrekk, som fører til at sk<strong>og</strong>brannen <strong>for</strong>planterseg raskt opp<strong>for</strong> bakke. Sk<strong>og</strong>brannen brer seg mye saktere <strong>ned</strong><strong>for</strong>bakke.Klimatiske variasjoner gjennom døgnet påvirker sk<strong>og</strong>brannens<strong>for</strong>løp. Ilden er normalt mest heftig fra middagstider <strong>og</strong> utoverettermiddagen. Om kvelden <strong>og</strong> natten avtar sk<strong>og</strong>brannen i styrke pågrunn av lavere temperatur, høyere luftfuktighet <strong>og</strong> oftest svakerevind.Mye brennbart materiale på ett sted kan gi ufullstendig <strong>for</strong>brenningpå grunn av <strong>for</strong> liten lufttilgang. Overopphetede kullpartikler følgerrøyken <strong>og</strong> skaper svartrøyk. Ikke <strong>for</strong>brente partikler i svartrøykenskaper gnistkast, luft kommer til <strong>og</strong> antennelser skjer utenom brannområdet.Ekstra sterk varmeutvikling under en sk<strong>og</strong>brann – sammen medspesielle terreng<strong>for</strong>hold – skaper virvelvinder eller tromber. Dissekan føre til at det skjer antennelser hundrevis av meter unna brannen.Ulike <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> sk<strong>og</strong>brannLav løpebrann. Normal ildhastighet9 – 10 m/minHøy løpebrann. Normal ildhastighet10-30 m/minToppbrann. Normal ildhastighet30-40 m/minSk<strong>og</strong>brannen er en mobil brann – den <strong>for</strong>flytter segDet er brannfronten som <strong>for</strong>flytter seg ved en sk<strong>og</strong>brann, <strong>og</strong> det erder selve ”sk<strong>og</strong>brannen” pågår. Brannfronten etterlater brenteområder der det <strong>for</strong>tsatt brenner i maurtuer, grovere kvist, stammer<strong>og</strong> liknende. På sk<strong>og</strong>brannens flanker <strong>og</strong> rygg <strong>for</strong>flytter sk<strong>og</strong>brannenseg sakte.De fleste sk<strong>og</strong>branner opptrer som lav løpebrann. Da brer sk<strong>og</strong>brannenseg i undervegetasjonen, i h<strong>og</strong>stavfall <strong>og</strong> i sk<strong>og</strong>bestandetslaveste sjikt. Brannfronten beveger seg sjelden mer enn 10 meterper minutt.Betegnelsen høy løpebrann indikerer at brannen når opp i høyeresk<strong>og</strong>sjikt. Høy løpebrann oppstår i litt eldre ungsk<strong>og</strong>, ved at ildenvia undervegetasjonen når opp i baret på ungsk<strong>og</strong>en. Dette skjer i<strong>for</strong>bindelse med sterk tørke <strong>og</strong> vind. Både varmeutvikling, varmesugningsvind<strong>og</strong> gnistspredning blir da langt sterkere enn ved lavløpebrann. Brannfrontens hastighet kan øke til opptil 30 meter perminutt.15
I middelaldrende <strong>og</strong> eldre sk<strong>og</strong> opptrer sk<strong>og</strong>brannen normalt somlav løpebrann. Ved mer blandede sk<strong>og</strong><strong>for</strong>hold (vekslende aldersklasser)kan det etter langvarig tørke – i bratt terreng <strong>og</strong> ved sterkvind – oppstå toppbrann. Da beveger sk<strong>og</strong>brannen seg direkte fratrekrone til trekrone, til dels uavhengig av brannen <strong>ned</strong>e på bakken.Toppbrann er en katastrofeartet <strong>for</strong>m <strong>for</strong> sk<strong>og</strong>brann, som bareunntaksvis inntreffer i Norge.Svart røykSk<strong>og</strong>brannen røper seg gjennom den type røyksom avgisVed lav løpebrann – iglissen sk<strong>og</strong> – medbegrenset bunnvegetasjon,vil det værenok oksygen til åunderholde en fullstendig<strong>for</strong>brenning.Det utvikles engråhvit røyk, sombestår mest av vanndamp.Ved ansamlinger avmye brennbart materialeoppstår oksygenmangel.Forbrenningen blirufullstendig, <strong>og</strong>overopphetede partiklerav kullstoff følgerluftstrømmen fraSvartrøyk oppstår ved ufullstendig <strong>for</strong>brenning.Ved <strong>for</strong>brenning høyt til værs kastesbrannen. Det oppståren brunfarget røyk –gnister langt av sted. Nye branner oppstår.som <strong>og</strong>så kan gå overtil å bli svart. Svartrøyk preger de heftige sk<strong>og</strong>brannene. Ved envarmesugningsvind komprimeres ufullstendig <strong>for</strong>brente partikler i”pølser”, i motsetning til den gråhvite røyken som vanligvis oppløsesi mer ubestemmelige <strong>for</strong>mer. Ved dannelse av svartrøyk – medsvartrøykpølser– konsentreres altså ufullstendig <strong>for</strong>brente partikler,dette på grunn av varmesugingen.Den oppadgående luftstrømmen fører svartrøykpølsene høyt tilværs – hvor de etter hvert går i oppløsning. Luften kommer til, <strong>og</strong>kullstoffpartiklene gløder. Når disse faller <strong>ned</strong> i en knusktørr sk<strong>og</strong>bunn,er det stor risiko <strong>for</strong> ny antennelse. Det meste som er sagt omsk<strong>og</strong>brannens naturlig <strong>for</strong>løp gjelder brannfronten.16
SmåflyPå ”flankene” utviklersk<strong>og</strong>brannen seg langsommere,<strong>og</strong> i ”ryggen”svært langsomt (se skisse).X = antennelse. Når detblåser, får sk<strong>og</strong>brannennormalt dette <strong>for</strong>løp nårterrenget er flatt <strong>og</strong>sk<strong>og</strong>en er ensartet.Kunnskap om sk<strong>og</strong><strong>for</strong>holdene– de klimatiske<strong>for</strong>hold <strong>og</strong> sk<strong>og</strong>brannensnaturlig utvikling utgjørhovedgrunnlaget <strong>for</strong> engod sk<strong>og</strong>brann<strong>beredskap</strong><strong>og</strong> en effektivslokkingsinnsats.VenstrefløyVenstreflankeBrannfrontenRyggenBrannområdet - betegnelserHøyrefløyHøyreflankeVindretningDel 3SKOGOVERVÅKINGFra luftaTidligere <strong>for</strong>egikk sk<strong>og</strong>overvåkingen fra vakttårn på strategiskeutkikkspunkter. Overvåking <strong>for</strong>egår nå ved hjelp av småfly, som eren billig <strong>og</strong> viktig ressurs i sk<strong>og</strong>brannvakttjenesten. Lokale flyklubberorganisert i Norsk Aero Klubb (NAK), <strong>for</strong>etar regelmessigeturer over avtalte sk<strong>og</strong>områder. Småflyene er bemannet med frivilligemannskaper som på kort varsel kan bistå brannvesenet.Mannskapene har opplæring blant annet gjennom kurs som arrangeresav NAK.Småflyene kan bistå med• generell sk<strong>og</strong>overvåking• <strong>for</strong>ebygging ved å vise seg <strong>for</strong> potensielle brannstiftere(merket fly)• søking etter røyk <strong>og</strong> mulige sk<strong>og</strong>branner• leding av brannmannskap fram til brannstedet• observering av vannkilder, <strong>og</strong> letteste veg til disse• hjelp til brannmannskap <strong>for</strong> å beslutte hvor slokkeinnsats børsettes inn• å være sambands<strong>for</strong>midler• trafikkovervåking17
SatellittKartGPSØvelseFra midten av 90-tallethar en finsk satellittbrannovervåketSør-Norge <strong>og</strong> andrenordiske land. Brannersom observeres, blirrapportert til <strong>Direktoratet</strong><strong>for</strong> brann- <strong>og</strong> elsikkerhet(DBE) iTønsberg.Denne tjenesten, somer gratis, har hittil ikkehatt noen praktiskbetydning <strong>for</strong> sk<strong>og</strong>brannovervåkingenhos oss.StedsangivelseNår sk<strong>og</strong>brannen oppstår,må de involverte Sk<strong>og</strong>overvåking - gammel <strong>og</strong> ny tid.parter kjenne til de termer som brukes <strong>for</strong> å kunne gi rask <strong>og</strong> riktigin<strong>for</strong>masjon <strong>og</strong> sette i gang riktige tiltak. Overvåkingsflyene erutstyrt med <strong>for</strong>skjellige typer kart, som <strong>og</strong>så andre involverte måkjenne til. I overvåkingstjenesten brukes kartserieneHelikopter/Småflykart Norge med målestokk 1:250 000, <strong>og</strong> M 711Landkart med målestokk 1:50 000. Kartprojeksjonen er UTM(Universal Transversal Mercator).Flyene er <strong>og</strong>så utstyrt med satellittnavigasjonssystemet GPS(Global Position System) <strong>for</strong> å kunne angi nøyaktige posisjoner.Innføring av GPS har revolusjonert det meste som gjelder navigasjon<strong>og</strong> posisjonsbestemmelse.Nytt utstyr kan overføre bilder direkte til bakkestasjonen.SambandSamband er viktig både i brann<strong>for</strong>ebyggende tiltak <strong>og</strong> underslokking. Når brannen oppdages, skal den meldes <strong>og</strong> tiltak iverksettes.Under selve slokkingen er slokkingsledelsen helt avhengigav samband – uten samband blir det ingen ledelse. Tradisjoneltsamband <strong>for</strong>egår over radio på faste frekvenser, der sk<strong>og</strong>brannfrekvensen<strong>og</strong> redningsfrekvensen er de mest brukte. Sk<strong>og</strong>bruketssikringsradio kan <strong>og</strong>så bli brukt. Mobiltelefonen er <strong>og</strong>så effektivbåde til direkte kontakt <strong>og</strong> til å sende meldinger. Det er viktig medøvelser <strong>for</strong> å drille <strong>og</strong> teste sambandet. Alle involverte må kunnesamband.18
Nytte-/kostnadsvurderingDel 4Sk<strong>og</strong>brannvernetSKOGBRANNSLOKKINGSk<strong>og</strong>brannvernet må dimensjoneres ut fra en rasjonell nytte-/kostnadsvurdering.I denne vurderingen inngår følgende faktorer:• De fleste sk<strong>og</strong>branner slokkes så tidlig at de ennå er å betraktesom sk<strong>og</strong>branntilløp.• De årlige økonomiske tap av sk<strong>og</strong>verdier <strong>for</strong>årsaket av brannutgjør små beløp i <strong>for</strong>hold til andre brannskader.• Slokkekostnadene ved sk<strong>og</strong>branner er <strong>for</strong>holdsmessig større enn<strong>for</strong> andre branner.En større sk<strong>og</strong>brann krever store mannskapsstyrker over lengretid.• Det går lang tid mellom de virkelig store sk<strong>og</strong>branner i Norge.• Sk<strong>og</strong>branner kan være miljøvennlige ved opprettholdelse avbrannavhengige arter.Men: På den annen side …. ;• Et sk<strong>og</strong>branntilløp kan utvikle seg til en stor sk<strong>og</strong>brann …en ”katastrofe”.• Under en sk<strong>og</strong>brann hersker usikkerhet <strong>og</strong> frykt, liv <strong>og</strong> eiendomstår på spill.• Sk<strong>og</strong>branner angår allmennheten. Brannen er spektakulær <strong>og</strong> fårstor oppmerksomhet. Det <strong>for</strong>langes at alle ressurser mobiliseres -det kreves at slokkingen lykkes - innsats ”<strong>for</strong> enhver pris”.• Ved branner frigjøres miljøgassen CO2, som er økende iatmosfæren, <strong>og</strong> som dermed <strong>for</strong>årsaker et varmere klima.Det er ønske om reduksjon av CO2 - gassen.• Etter sk<strong>og</strong>brannkatastrofen følger oppklarende debatter:Hvem sviktet- hvor sviktet det – hva nå?AnalyseVarslingSk<strong>og</strong>brannvernet må stå rustet til å møte både rasjonelle <strong>og</strong>følelsesladede reaksjoner. Beredskapen må baseres på en bevisstanalyse av: Målsetting – midler – gjennomføring – kontroll.Det kreves gode fagkunnskaper på en rekke områder <strong>for</strong> å kunnebegrense <strong>og</strong> stoppe sk<strong>og</strong>branner.Involverte parter ved en sk<strong>og</strong>brannEnhver plikter ved sk<strong>og</strong>brann straks å underrette de som er utsatt<strong>for</strong> fare <strong>og</strong> ved behov varsle nødalarmsentral. Enhver som oppholderseg nær en slik brann plikter etter evne å gjøre det som er mulig<strong>for</strong> å begrense skadevirkningene, <strong>og</strong> delta i brannvesenetsrednings- <strong>og</strong> slokkearbeid når innsatsleder krever det. Videre skaleiendom, bygninger, materiell <strong>og</strong> eventuelt personell kunne stillestil disposisjon <strong>for</strong> slik innsats.19
Ved en sk<strong>og</strong>brann kan de involverte parter være; brannvesen, ambulanse,Røde Kors, politi, overvåkingsfly, helikoptre, Sivil<strong>for</strong>svaretsfredsinnsatsgrupper (FIG-grupper), Heimevernet, Forsvaret,Sk<strong>og</strong>bruksetaten, sk<strong>og</strong>eiere <strong>og</strong> frivillige.Kommunen kan i særskilte tilfeller pålegge enhver myndig personbosatt i kommunen tjenesteplikt i brannvesenet.Det er en lovfestet samarbeidsplikt mellom kommunenes brannvesen,noe som er <strong>for</strong>nuftig <strong>for</strong> å bedre slokkingsinnsatsen nårstørre sk<strong>og</strong>branner opptrer.Hovedredningssentralen (HRS) <strong>og</strong> <strong>Direktoratet</strong> <strong>for</strong> brann- <strong>og</strong>elsikkerhet (DBE) blir <strong>og</strong>så trukket inn ved større sk<strong>og</strong>branner. Deter viktig at alle involverte parter ved en sk<strong>og</strong>brann ”snakker sammespråk”, <strong>og</strong> at partenes kompetanse <strong>og</strong> kapasitet blir brukt.OversiktOrganiseringOversikt over sk<strong>og</strong>brannen – sammen med en vurdering av denssannsynlige utvikling - er det første sentrale moment <strong>for</strong> å kunnesette inn tiltak <strong>for</strong> begrensning <strong>og</strong> slokking.Begrensning <strong>og</strong> slokking av en større sk<strong>og</strong>brann er avhengig av :• sk<strong>og</strong>brannfaren (indeks)• været• tidlig oppdagelse• terreng <strong>og</strong> sk<strong>og</strong><strong>for</strong>hold• tilgjengelighet• ledelse• mannskap• utstyrSkisse som kan brukes <strong>for</strong> organisering av mannskaper <strong>for</strong> detkommunale brannvesen ved sk<strong>og</strong>brann - se 3. omslagsside.Sk<strong>og</strong>brannreserveErstatning20Personell i slokkingsledelsen bør ha en teoretisk <strong>og</strong> praktiskledelsesutdanning. Mannskaper i felt bør ha kjennskap til sk<strong>og</strong>brannersnatur <strong>og</strong> utvikling, samt praktisk erfaring i sk<strong>og</strong>brannslokking.I områder hvor det er betydelig fare <strong>for</strong> brann i sk<strong>og</strong> skal brannsjefeni samråd med de lokale sk<strong>og</strong>bruksmyndigheter organisere ensærskilt reservestyrke <strong>for</strong> innsats ved sk<strong>og</strong>branner. Slik reservestyrkeskal øves slik at samband <strong>og</strong> kommandolinjer fungerertilfredsstillende. Denne sk<strong>og</strong>brannreserven er underlagt kommunensbrannvesen, <strong>og</strong> bør bestå av fysisk skikkede personer som ermotiverte <strong>for</strong> oppgaven, <strong>og</strong> som er tilgjengelige i brannfarligeperioder.Kommunen skal gi erstatning <strong>for</strong> deltagelse i slokkingsarbeidetetter visse retningslinjer. Unntatt fra dette er sk<strong>og</strong>eier med husstand<strong>og</strong> andre som har fast tilknytning til eiendommen <strong>og</strong> som harsærskilte interesser i rednings- <strong>og</strong> slokkearbeidet.
FIGLederenLRSSivil<strong>for</strong>svarets fredsinnsatsgrupper (FIG) er en <strong>for</strong>sterkning til denkommunale <strong>beredskap</strong>en. FIG-ene er selvstendige enheter sombestår av 22 personer med allsidig opplæring i brann, redning,sanitet, omsorg, orden <strong>og</strong> samband. Over 100 slike FIG-grupper erplassert rundt i landet <strong>og</strong> kan bistå kommunene blant annet vedsk<strong>og</strong>brannslokking.Slokkingslederen skal først klargjøre om brannen kan skade liv<strong>og</strong> helse. Videre skal lederen finne ut om de verdier som kan være iferd med å gå tapt. Foruten selve sk<strong>og</strong>en kan dette være hytter, hus,biler, maskiner <strong>og</strong> annet utstyr. Når det er klart at liv ikke står påspill – <strong>og</strong> omsyn til ikke-sk<strong>og</strong>lige verdier er klarert - må lederenvurdere sk<strong>og</strong>tilstanden, terrenget <strong>og</strong> tilgjengeligheten. Under planleggingenkan et lokalt værvarsel være nyttig å ha.KatastrofebrannerVed større slokkingsoperasjoner kan det bli aktuelt å opprette lokaleredningssentraler (LRS). Ansvaret <strong>for</strong> denne redningstjenesten tilleggesJustisdepartementet, <strong>og</strong> LRS blir organisert i tilknytning tilet politikammer. LRS er underlagt Hovedredningssentralen <strong>for</strong> Sør-Norge. Det er sjelden at det opprettes LRS i <strong>for</strong>bindelse med sk<strong>og</strong>branner.SlokkemetoderDet er to hovedprinsipper <strong>for</strong> bekjempelse av sk<strong>og</strong>branner:• Offensiv slokking, som er en direkte bekjempelse.• Defensiv slokking, som er en indirekte bekjempelse.OffensivslokkingVed offensiv slokking går mannskapene direkte på ilden med detslokkingsutstyret som er til rådighet. Sk<strong>og</strong>branntilløp <strong>og</strong> mindreheftige sk<strong>og</strong>branner i undervegetasjonen slokkes best på dennemåten. Erfaringsmessig viser det seg at de aller fleste sk<strong>og</strong>branneneslokkes med offensiv innsats, <strong>og</strong> det er slik slokking brannmannskapenekan best fra andre branner. Rask varsling, godbrann<strong>beredskap</strong> <strong>og</strong> hurtig utrykking er de viktigste momenter <strong>for</strong> åslokke mindre sk<strong>og</strong>branner. Med godt utstyr <strong>og</strong> riktig innsats kan<strong>og</strong>så de litt større sk<strong>og</strong>brannene slokkes på denne offensive måten.Det er da helt nødvendig med tilgang på vann, enten medbrakt elleretablert ved slangeutlegg eller ved annen transport.21
Gode råd ved offensiv slokking:• Hovedpoenget er å bryte opp brannfronten, gjennom konsentrertinnsats på ett sted – <strong>og</strong> deretter utvide innsatsen ut mot brannfrontenssider.• Offensiven bør settes inn der sk<strong>og</strong>brannen er mest mulig ”<strong>ned</strong>epå bakken”. Det kan være risikabelt å slokke der det brennerheftig i eldre ungsk<strong>og</strong>.• Det blir store påkjenninger på mannskapene på grunn av hardtarbeid i røyk, flammer <strong>og</strong> hete. Mannskaper må der<strong>for</strong> ofte kunneskiftes ut. Mat <strong>og</strong> drikke er nødvendig.DefensivslokkingNår sk<strong>og</strong> harlav verdiVed en større brann må slokkingslederen gjøre en grundig vurderingav slokkestrategien. Defensiv slokking kan ofte være et sikrerealternativ enn offensiv slokking.Det har i ettertid vist seg å være gal taktikk å <strong>for</strong>søke å slokkestørre sk<strong>og</strong>branner <strong>for</strong> nær brannfronten. Innsatsen blir <strong>for</strong> svak, <strong>og</strong>brannen går u<strong>for</strong>trødent videre.Ved den såkalte defensive slokking prøver man å avgrense sk<strong>og</strong>brannentil et bestemt område. Ved å utnytte <strong>og</strong> <strong>for</strong>sterke naturligebegrensninger som allerede finnes i området eller ved å opparbeidekunstige begrensningslinjer, kan man bringe sk<strong>og</strong>brannen fra trærne<strong>og</strong> <strong>ned</strong> på bakken, hvor den lettere lar seg begrense <strong>og</strong> stoppe.Brannen blir ”gjerdet inn” <strong>og</strong> ”temmet”.Når sk<strong>og</strong>en har lav verdi, kan man med en viss kynisme gi brannennoe areal. Det vinnes tid, som kan brukes til å <strong>for</strong>sterke <strong>og</strong>bygge branngater, <strong>og</strong> dessuten <strong>for</strong>sterke naturlige begrensningslinjer.Det blir tid til å bringe fram mannskaper <strong>og</strong> slokkeutstyr.22Naturlige begrensningslinjer er vann, bekker, elver, veier, kraftlinjer<strong>og</strong> lignende
BegrensningslinjerEtterslokkingVaktholdNår ilden er brakt <strong>ned</strong> på bakken, vil den enten dø ut – eller kunne<strong>ned</strong>kjempes. Naturlige begrensningslinjer er vann, elver, myrer,veier, kraftlinjer <strong>og</strong> lignende. Kunstige begrensningslinjer opparbeidesved h<strong>og</strong>ging <strong>og</strong> bortrydding av brennbart materiale eller vedgrøfting eller ved legging av jordstrenger, bredde 20-30 cm.Ved bruk av vann til å legge våte belter må det påsees at vegetasjonenikke tørker ut igjen senere. Kontrollert avbrenning på utsattesteder kan være en effektiv metode <strong>for</strong> å stoppe den virkelige brannfronten.Pløying, harving eller maskinell rydding kan <strong>og</strong>så væreaktuelt.Brå gnistkast kan lett føre branner over <strong>og</strong> bak linjene. Det måopprettes vakthold bak linjene <strong>for</strong> å fange opp <strong>og</strong> slokke slike branner.Fordelene ved en indirekte bekjempelse er at mannskapene arbeiderlangt unna ilden, <strong>og</strong> dermed mer effektivt. Ulempen er at detbrenner noe mer sk<strong>og</strong>areal enn det kan gjøre ved direkte slokking.Erfaringer fra tidligere sk<strong>og</strong>brannkatastrofer både her i landet <strong>og</strong> iutlandet, viser imidlertid at den indirekte metoden er effektiv.Verdien av de arealer som ofres kan bli liten i <strong>for</strong>hold til det somgår med på grunn av mislykket offensiv innsats.Etterslokkingen må være grundig. Ellers vil brannen lett blusseopp igjen. Det er en rekke eksempler på at sk<strong>og</strong>branner har startetopp igjen neste dag eller senere på grunn av slurv med etterslokkingen.Etterslokking starter fra det brente områdets ytterkanter <strong>og</strong> gårsystematisk inn mot sentrum. I tillegg til vann er spaden viktig idette arbeidet. Dyptgående varme må graves ut. Særlig er detvanskelig å få slokket maurtuer <strong>og</strong> tykke torvlag. Det finnes nåutstyr som kan observere usynlig varme langt <strong>ned</strong>e i bakken.Vakthold må opprettholdes <strong>og</strong>så i tiden etter at etterslokkingen eravsluttet. Det skal sørges <strong>for</strong> vakthold minst et par dager etter atsiste røykutvikling er borte, dersom det ikke kommer tilstrekkelig<strong>ned</strong>bør. Brannfeltet bør i alle fall ettersees fram til første regnvær.I følge brann- <strong>og</strong> eksplosjonsvernloven skal eier eller bruker etteren brann sørge <strong>for</strong> vakthold <strong>og</strong> andre nødvendige sikkerhetstiltaknår leder av brannvesenet krever dette. Dette gjelder når en sk<strong>og</strong>branner slokket <strong>og</strong> brannvesenet <strong>for</strong>later brannstedet.Etterslokking.All varme i bakkenskal slokkes.23
Sk<strong>og</strong>brannhelikopterSlokking fra luftaI tillegg til bakkeinnsats kan slokking fra helikopter benyttes somen tilleggsressurs.Sk<strong>og</strong>brannslokking med spesialfly passer ikke så godt i vårt land.Vi har en <strong>for</strong>holdsvis kort brannsesong <strong>og</strong> ofte tilgjengelig vanninnen relativt små avstander fra brannstedet. Mange vannkilder erimidlertid <strong>for</strong> små til å fylle tankene på et fly i fart, men de er storenok til å fylle helikopterbøtter. Helikoptre kan der<strong>for</strong> øse på vann i<strong>for</strong>holdsvis raskt tempo. Med vårt kuperte terreng kan <strong>og</strong>så helikoptrelettere manøvrere under sk<strong>og</strong>brannslokkingen.Ved sk<strong>og</strong>brannslokking kan helikoptre brukes til:• innflyging av mannskaper• innflyging av utstyr• utlegging av slanger• vannbombing• rek<strong>og</strong>nosering <strong>og</strong> samband• fylling av vanntankerBøtten rommer 3 000 liter <strong>og</strong> er utviklet med støtte fra Sk<strong>og</strong>brandForsikringsselskap.24Ved slokking brukes bøtter som henger under maskinen. Styring avslokkeprosessen er underlagt slokkingsleder. Men flygerne har somregel stor erfaring fra tidligere branner <strong>og</strong> kan der<strong>for</strong> bistå underveismed gode råd. Slokkeeffekten avhenger av flyavstand, flyhastighet,bøttekapasitet <strong>og</strong> vannspredning. Ved innblanding avsåkalt ”retardent” i vannet kan slokkeeffekten økes betraktelig.DBE har av miljøhensyn hittil ikke tillatt bruk av retardent vedhelikopterslokking i Norge.
RekvireringDBE girin<strong>for</strong>masjonStaten har påtatt seg å yte helikopterbistand i tillegg til kommunensegen innsats i spesielle kritiske sk<strong>og</strong>- <strong>og</strong> utmarksbranner.Forutsetningen er imidlertid at kommunen har sin egen <strong>beredskap</strong>.Et stort helikopter med løftekapasitet opp til 3 000 liter vann har desiste somrene vært i <strong>beredskap</strong> på det sted som DBE bestemmer.Sk<strong>og</strong>brannhelikopteret skal sikre tilstrekkelig rask innsats i deområdene som til enhver tid har det største potensialet <strong>for</strong> storesk<strong>og</strong>branner. Helikopteret er stasjonert der man erfaringsmessig harde fleste <strong>og</strong> største brannene. Normalt vil det være på Vestlandettidlig i mai <strong>og</strong> sentralt på Østlandet resten av våren <strong>og</strong> sommeren.Stasjoneringen <strong>for</strong> Østlandet er lagt til Notodden <strong>og</strong> dermed knyttetopp mot Notodden brannvesen. DBE kan bestemme annenstasjonering når <strong>for</strong>holdene tilsier det. Eksempelvis har helikopteretvært flyttet til Bodø i <strong>for</strong>bindelse med en tørkeperiode iNordland/Troms.I tillegg til Sk<strong>og</strong>brannhelikopteret er andre backup-helikoptretilgjengelige. De kan tas ut fra andre oppdrag <strong>og</strong> settes inn i sk<strong>og</strong>brannslokking.Videre har militærhelikoptre vært brukt med storsuksess. Disse helikoptertypene har bøtter som tar mindre vannmengderenn Sk<strong>og</strong>brannhelikopteret. Backup-maskinene kan værepraktiske å benytte ved sk<strong>og</strong>branner langt fra <strong>beredskap</strong>shelikopteretsbase <strong>for</strong> å slippe lange flydistanser.Rekvirering av <strong>beredskap</strong>shelikopteret skjer gjennom Hovedredningssentralen<strong>for</strong> Sør-Norge, som avgjør prioritering <strong>og</strong> bruk.Kostnadene <strong>for</strong> helikopterbistand er meget høy, <strong>og</strong> behovet <strong>for</strong> slikbistand skal der<strong>for</strong> være grundig vurdert før flyging settes i verk.Ved rekvirering av helikoptre som ikke går gjennom Hovedredningssentralen,må kommunene være klar over eget kostnadsansvar.Helikopterbistand skal kun brukes ved spesielt kritiske branner.Instruksen til den enkelte brannsjef er klar: ”Helikopteret bør ikketilkalles med mindre sk<strong>og</strong>branntilløpet vurderes uoverkommeligeller er <strong>for</strong> komplisert <strong>for</strong> de tilgjengelige bakkestyrker. Det er ikkeanledning til å bruke maskinen til etterslokking”.Det vises <strong>for</strong> øvrig til DBE’s årlige in<strong>for</strong>masjon til landetsbrannsjefer. Der gis det detaljerte opplysninger om tilkalling,rekvisisjonsmyndighet, prioritering, kostnader, kommunikasjon/tilrettelegging, koordinering bakkestyrker/helikopter, sikkerhetsreglerved transport av materiell <strong>og</strong> mannskap, <strong>og</strong> rapportering.Beredskapshelikopteret kan <strong>og</strong>så tilkalles <strong>og</strong> benyttes vedsærskilte bygningsbranner.25
NorgesbrannskoleDel 5OPPLÆRING AV MANNSKAPER.ØVELSERLedelseSk<strong>og</strong>brannslokking er ”strategisk krigføring”. Ilden er fienden.Norges brannskole skal utdanne ledere i sk<strong>og</strong>brannslokking.En leder skal inngå i en stabsfunksjon <strong>og</strong> effektivt lede slokking aven større sk<strong>og</strong>brann. Lederen skal <strong>og</strong>så organisere gode sk<strong>og</strong>brannøvelser.SlokkingsmannskaperBrannmannskaper skal kunne utdanne seg ved kurs f. eks. vedNorges brannskole, ved egenopplæring, <strong>og</strong> ved praktiske øvelser isk<strong>og</strong>brannslokking.Mål <strong>for</strong>opplæringenKunnskapTeori førpraksisMannskapene skal:• kunne bekjempe tilløp til sk<strong>og</strong>brann• kjenne til slokkemetoder <strong>og</strong> sikringstiltak ved en fullt utvikletsk<strong>og</strong>brann (toppbrann)• kunne bruke radio- <strong>og</strong> telesamband• kunne samarbeide med Sk<strong>og</strong>bruksetaten, FIG-grupper, frivilligemannskaper, overvåkingsfly <strong>og</strong> sk<strong>og</strong>brannhelikopter• kunne veilede frivillige• kjenne til sikringstiltak ved etterslokking <strong>og</strong> vaktholdMotivasjon <strong>og</strong> sikkerhetEt sk<strong>og</strong>branntilløp kan lett utvikle seg til en stor sk<strong>og</strong>brann.Brannmannskapene må ha kunnskap om sk<strong>og</strong>branners natur <strong>og</strong>hvordan de kan bekjempes. I tillegg til kunnskap kreves det <strong>og</strong>såmotivasjon, utholdenhet <strong>og</strong> øvelse. Det er viktig å ivareta egen <strong>og</strong>andres sikkerhet. Liv <strong>og</strong> helse er viktigst.Sk<strong>og</strong>brannøvelserØvelser kan organiseres av enkeltkommuner eller av flere kommunerinnen fylker eller regioner. Brannskolen kan <strong>og</strong>så organisereslike øvelser.Øvelsene bør være godt <strong>for</strong>beredt. Brannfeltene skal være av enslik art at branner kan utvikle seg under kontrollerte <strong>for</strong>hold. Denteoretiske delen bør gjennomføres før den praktiske delen. Det skalsamarbeides med Sk<strong>og</strong>bruksetaten om hva som kan gjøresvedrørende <strong>for</strong>ebyggende sk<strong>og</strong>brannvern med utgangspunkt i sk<strong>og</strong>ensom brannobjekt. Den praktiske delen etableres i samarbeid medsk<strong>og</strong>eiere, nabokommuner, sk<strong>og</strong>eierlag <strong>og</strong> Sk<strong>og</strong>bruksetaten.26
Det enkelte øvingsfelt skal sikres dersom det skal settes fyr ellerrøyklegges. Det anbefales å legge øvelsene på vårparten før brannsesongener i gang <strong>for</strong> alvor. Feltet bør besiktiges <strong>for</strong> å undersøkeom det er fuglereder eller spesielle plante- <strong>og</strong> dyrearter som kan bliberørt. Det samme gjelder <strong>for</strong> kulturminner.Teoretiske emner• Sk<strong>og</strong>en som brannobjekt – inkluderer <strong>og</strong>så hyttebebyggelse• Sk<strong>og</strong>brann <strong>og</strong> natur<strong>for</strong>valtning• Kartlesing <strong>og</strong> identifisering av kartreferanser• Sk<strong>og</strong>brannens naturlige utvikling – terreng , vind, sk<strong>og</strong>type• Ulike <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> sk<strong>og</strong>brann• Slokketeknikk, -metode <strong>og</strong> –taktikk (tørre/våte metoder, brukav terreng)• Direkte <strong>og</strong> indirekte slokkemetoder• Oppbryting av brannfront• Motvarme• Vannføring, trykktap <strong>og</strong> seriekjøring• Ledelse – hvem gjør hva ved mindre sk<strong>og</strong>branner, alternativtstore sk<strong>og</strong>branner, organisering (LRS)• Samband• Samarbeid med nabokommuner, FIG, HV, overvåkingsfly <strong>og</strong>sk<strong>og</strong>brannhelikopter• Sikkerhetsregler ved sk<strong>og</strong>brann <strong>og</strong> ved transport med helikopter(faremomenter)• Personlig antrekk <strong>og</strong> utstyr• Ord <strong>og</strong> uttrykk – front, flanke, rygg, vindretningØvingsmomenter• Store slangeutlegg, seriekjøring av pumper, trykktap på grunn avhøyde<strong>for</strong>skjell• Øvelsesslokking på steder med vanskelig framføring avslokkevann• Bruk av kart- <strong>og</strong> lokalkunnskap om terreng- <strong>og</strong> sk<strong>og</strong><strong>for</strong>hold,sk<strong>og</strong>sveier <strong>og</strong> vann• Begrensning av sk<strong>og</strong>brannen ved hjelp av elver <strong>og</strong> bekker, veier,kraftgater eller h<strong>og</strong>ging av branngater• Terrenggående kjøretøyer• Hvis det er etablert samarbeid om bruk av sk<strong>og</strong>eiersgjødselsv<strong>og</strong>ner <strong>og</strong> lignende under sk<strong>og</strong>brann, kan dette leggesinn i øvelsen• Bruk av samband• Samarbeid med helikopter/overvåkningsfly27
Evaluering• Hva gikk bra?• Hva bør det øves mer på?• Eget evalueringsskjemaLokaltengasjementDel 6SKOGBRUKETS BEREDSKAPVED SKOGBRANNFARESk<strong>og</strong>bruket – hvem er det?Sk<strong>og</strong>bruket i kommunen utgjøres av sk<strong>og</strong>eierne <strong>og</strong> deres lokaleorganisasjoner, det utøvende driftsapparat <strong>og</strong> den offentlige sk<strong>og</strong>bruksetat.Sk<strong>og</strong>brukets holdning <strong>og</strong> bistand bør være i samsvar med deanbefalinger som er gitt i denne trykksak. Dette innebærer at sk<strong>og</strong>brukernemå kjenne til sk<strong>og</strong>brannvernet <strong>og</strong> sørge <strong>for</strong> å være medder hvor premissene <strong>for</strong> det lokale sk<strong>og</strong>brannvern legges.Sk<strong>og</strong>bruket skal:• støtte brannmyndighetenes arbeid <strong>for</strong> en god <strong>og</strong> effektivsk<strong>og</strong>brann<strong>beredskap</strong>• stille seg til rådighet <strong>for</strong> sk<strong>og</strong>brannreserven <strong>og</strong> bidra til at detanskaffes egnet utstyr – samt delta i øvelser• overveie å gå inn med egne ressurser der hvor den offentligeinnsats ikke strekker tilLokalkunnskapGjeldende brannlov inneholder ikke noen spesielle <strong>for</strong>pliktelsereller påbud <strong>for</strong> sk<strong>og</strong>brukere med hensyn til brannvernet. Imidlertidgis det anledning til å tilpasse brann<strong>beredskap</strong>en til lokale <strong>for</strong>utsetninger,noe som burde føre til en realistisk <strong>for</strong>deling av de lokaleressurser til ulike områder. En oppgave er å gjøre brannmyndighetenekjent med kommunens sk<strong>og</strong><strong>for</strong>hold. Sk<strong>og</strong>bruket skal bidratil at sk<strong>og</strong>brannvernet blir best mulig ved selv å delta i sk<strong>og</strong>brannreserven.Videre må sk<strong>og</strong>brukere kunne bistå i sk<strong>og</strong>brannstaben veden aktuell brann ut fra to vesentlige faktorer:1. Sk<strong>og</strong>brukets kunnskaper om sk<strong>og</strong> (brannobjektet)2. Sk<strong>og</strong>brukerens lokalkunnskapSk<strong>og</strong>brukere bør <strong>og</strong>så bistå med å stille øvingsfelt til disposisjon,<strong>og</strong> dessuten aktivt delta ved sk<strong>og</strong>brannøvelser.28
Mer sk<strong>og</strong>Sk<strong>og</strong>bruksplanerSk<strong>og</strong>bruket har et langt tidsperspektiv <strong>for</strong> sin virksomhet. De kortsiktigetiltak i sk<strong>og</strong>bruket – h<strong>og</strong>st- <strong>og</strong> investeringsarbeider – utføressom ledd i en langsiktig sk<strong>og</strong>bruksplan. Målsettingen med planen erå utvikle en sk<strong>og</strong>tilstand som over tid gir god økonomisk avkastning,<strong>og</strong> som tar vare på kultur- <strong>og</strong> miljøverdier. Regelmessig gjennomførteregistreringer viser at landets sk<strong>og</strong>ressurser har værtøkende. Dette gjelder både <strong>for</strong> stående volum <strong>og</strong> tilvekst. Storemengder av miljøgassen CO2 er blitt bundet fra luften i sk<strong>og</strong>ensbiomasse.RisikomomenterSk<strong>og</strong>brukets innsats <strong>for</strong> økt avkastning krever samtidig vurderingav de risikomomenter som kultursk<strong>og</strong>bruket medfører.De viktigste risikomomenter i den biol<strong>og</strong>iske sk<strong>og</strong>produksjonen er:• sk<strong>og</strong>branner• stormskader• ras- <strong>og</strong> erosjonsskader• insektangrep• soppskader• klimaskaderSk<strong>og</strong>eierne ønsker å begrense skadeomfanget ved planlegging <strong>og</strong>tiltak på kort <strong>og</strong> lang sikt. For noen skadetyper kan sk<strong>og</strong>eier oppnåøkonomisk kompensasjon <strong>for</strong> eget tap ved <strong>for</strong>sikringsordningereller erstatning fra staten (Statens Naturskadefond).Vi skal her kun omtale sk<strong>og</strong>branner der staten ikke gir eieren noen<strong>for</strong>m <strong>for</strong> erstatning av brent sk<strong>og</strong>.SlokkeReddeVarsleDet brenner – hva så?Når ulykken er ute – det tar fyr - hva da? Tenk <strong>for</strong>nuftig. Først måilden slokkes. Dersom det er klart at slokking er vanskelig, skalbrannvesenet øyeblikkelig varsles. Videre bør det klargjøres om liveller helse står på spill. Folk som kan være i fare må varsles ellerreddes.Ta imot brannvesenet <strong>og</strong> bistå videre under selve slokkingsprosessen.Dersom branntilløpet blir slokket, skal ikke brannstedet <strong>for</strong>latesfør det er helt sikkert at brannen er helt slokket. Ilden kan ulme oppigjen.29
Bestandssk<strong>og</strong>brukTap ved brannDriftsmetoderLangsiktige tiltakEt sk<strong>og</strong>bestand består av trær med noenlunde lik alder <strong>og</strong> treslags<strong>for</strong>deling.Bestandet behandles som en driftsenhet. Eiendommenebestår mest av rene barsk<strong>og</strong>bestand, men andelen av løvtrær -særlig bjørk – er nå økende. En såkalt ”normalsk<strong>og</strong>” har bestandjevnt <strong>for</strong>delt på aldersklasser, slik at sk<strong>og</strong>eieren kan avvirke etnoenlunde likt årlig h<strong>og</strong>stkvantum.Ungsk<strong>og</strong>bestandene gir størst tap ved brann. Sk<strong>og</strong>eier taper framtidiginntekt på tømmeret, samtidig som nye investeringer må til <strong>for</strong>å etablere ny sk<strong>og</strong>. Ved brann i eldre bestand utgjør tapet en volum<strong>og</strong>verdireduksjon på trevirket <strong>og</strong> dessuten økte driftskostnader.Sotet tømmer kan ikke benyttes i tre<strong>for</strong>edlingsindustrien.Driftsmetodene <strong>for</strong> h<strong>og</strong>st <strong>og</strong> transport er i stadig endring. Detutvikles metoder som gir best mulig effektivitet <strong>og</strong> driftsøkonomi,samtidig som arbeidsmiljø <strong>og</strong> sikkerhet ivaretas. Tidligere bleh<strong>og</strong>sten utført manuelt, men h<strong>og</strong>stmaskinene har etter hvert overtattdet meste av avvirkningen. H<strong>og</strong>st med motorsag er nå mindre lønnsomtenn maskinell drift, men motorsaga kan være et sysselsettingsalternativ<strong>for</strong> sk<strong>og</strong>eieren. Det er mangel på arbeidskraft til å utføreplanting, rydding <strong>og</strong> andre kulturarbeider som <strong>for</strong>tsatt krever betydeligmanuell innsats.Nye drifts<strong>for</strong>mer <strong>og</strong> mindre aktivitet har ført til at det oppholderseg langt færre sk<strong>og</strong>sarbeidere enn tidligere i sk<strong>og</strong>en i sk<strong>og</strong>brannsesongen.ForebyggendebrannvernH<strong>og</strong>stForyngelseForebyggende sk<strong>og</strong>brannvern må gjelde der innslaget av sk<strong>og</strong>brannfarligsk<strong>og</strong> er betydelig, <strong>og</strong> der klimatiske <strong>for</strong>hold medførerperioder med sk<strong>og</strong>brannfare. Forebyggende tiltak bør <strong>for</strong>trinnsvisomfatte større områder i samarbeid mellom eiendommer. Områdetakstergir et godt grunnlag <strong>for</strong> planlegging av <strong>for</strong>ebyggende vernetiltakmer generelt <strong>og</strong> disse kan overføres til konkrete tiltak i deeiendomsvise sk<strong>og</strong>bruksplaner.Ved planlegging <strong>og</strong> drift skal en unngå store sammenhengendestrekninger med unge, rene furubestand på svak <strong>og</strong> middels mark,spesielt i hellende terreng (sk<strong>og</strong>brannsk<strong>og</strong>en). Dette kan skje ved åutnytte terrengdetaljer, sk<strong>og</strong>sbilveier <strong>og</strong> muligheter som h<strong>og</strong>stføring<strong>og</strong> sk<strong>og</strong>kulturtiltak kan gi. H<strong>og</strong>stfelt bør så langt som muligavgrenses mot naturlige begrensningslinjer som elver, bekker, myrer,veier <strong>og</strong> kraftgater.Ved etablering av ny sk<strong>og</strong> bør en bevisst søke å oppnå en randsonerundt <strong>for</strong>yngelsen med betydelig innslag av løvsk<strong>og</strong>. En slikrandsone bør stelles slik at kanteffekten opprettholdes etter hvertsom bestandet vokser til. Slike tiltak er <strong>og</strong>så økol<strong>og</strong>isk gunstige.30
Sk<strong>og</strong>sveierMiljøeffektTilgang på vannVed bygging av nye veier <strong>og</strong> ombygging/vedlikehold av gamleveier, bør veiens betydning som potensiell branngate vurderes.Dette kan påvirkes gjennom veibredde, anlegg av møteplasser/velteplasser <strong>og</strong> dessuten behandling av tilgrensende sk<strong>og</strong>.I særlige tilfeller, <strong>for</strong> eksempel i lange lier med ensartet ungsk<strong>og</strong>av furu, kan det være aktuelt å etablere et kunstig, brannhindrendebelte av løvtrær. Disse kan legges parallelt med kotene.Den største effekt av slike sk<strong>og</strong>brann<strong>for</strong>ebyggende tiltak vil en fådersom de er ledd i en samlet plan <strong>for</strong> et større område, <strong>for</strong> eksempelen kommune. Tiltakene vil da omfatte mange eiendommer.Hver enkelt eiendom må da gjøres kjent med sin del av handlingspr<strong>og</strong>rammet.De fleste tiltak som her er nevnt, vil ha en positiv effekt <strong>og</strong>så påandre områder, <strong>og</strong> da særlig knyttet til flersidig utnyttelse av sk<strong>og</strong>arealene.Et mer variert sk<strong>og</strong>bilde bryter inntrykket av ”sterilemonokulturer”, <strong>og</strong> økende strekninger med sk<strong>og</strong>bryneffekt stimulererfugle- <strong>og</strong> dyrelivet. Det blir et større biol<strong>og</strong>isk mangfold. Denreaksjon som av <strong>og</strong> til framkommer mot sk<strong>og</strong>sveibygging, bør <strong>og</strong>så<strong>for</strong>ventes dempet.Tiltak som kan ha positiv effekt på slokkingsinnsatsen, bør <strong>og</strong>såvurderes i sammenheng med sk<strong>og</strong>bruksutøvelsen. Tilgang på vann– særlig i tørre perioder – er en viktig faktor. I en mer omfattendeplan <strong>for</strong> langsiktige, sk<strong>og</strong>brann<strong>for</strong>ebyggende tiltak bør slikevannkilder kartlegges. Ofte kan man med enkle tiltak bedre tilgangentil vannkilder <strong>og</strong> ved oppdemning lage vannreservoarer.Det anbefales at representanter både <strong>for</strong> sk<strong>og</strong>bruket <strong>og</strong> brannmyndigheterdeltar i en slik langsiktig planlegging. Ved siden av dekonkrete planer som måtte bli iverksatt, vil selve kontakten <strong>og</strong> planleggingsarbeidetgi utbytte <strong>for</strong> dem som deltar.Kortsiktige tiltakKortsiktige <strong>beredskap</strong>stiltak skal iverksettes i sk<strong>og</strong>brannfarlige perioder.Når meldingene om sk<strong>og</strong>brannfare kommer i radio, TV <strong>og</strong>andre medier, bør sk<strong>og</strong>brukets folk være beredt. ”Sk<strong>og</strong>branner - deter fali’ det”.Ved sk<strong>og</strong>brannfare skal det vurderes hvor <strong>og</strong> når sk<strong>og</strong>sdrifter <strong>og</strong>annet arbeid skal utføres. Beredskapen ved den enkelte operasjonmå så gjennomgåes.31
AktuelledriftsområderAktuelle driftsområder ved sk<strong>og</strong>brannfare er:• områder med overveiende dyp næringsrik sk<strong>og</strong>sjord (høy bonitet)– bevokst med gran- <strong>og</strong>/eller løvsk<strong>og</strong> eller vegetasjon av gress <strong>og</strong>urter• områder beliggende nær vei – eller med lett adkomst – eller iumiddelbar nærhet av vannkilderI brannfarlige perioder er det en <strong>for</strong>del å konsentrere virksomhetentil få steder. Det letter overvåkning <strong>og</strong> vakthold.Drift i grunnlendte områder med furusk<strong>og</strong> langt fra vei bør absoluttunngås. Bruk av større maskiner på steinrik mark må <strong>og</strong>så unngås.Spesielt risikofylt er gjennomføring av maskinell markberedning påh<strong>og</strong>stfelt.Tiltak <strong>for</strong> å redusere faren <strong>for</strong> antennelse har sammenheng med bådeselve arbeidsutførelsen <strong>og</strong> med det tekniske utstyr som benyttes.• Valg av arbeidsområde er allerede nevnt <strong>og</strong> begrunnet.• Forskyvning av arbeidstid er <strong>og</strong>så aktuelt. De fleste sk<strong>og</strong>brannerstarter mellom kl. 14.00 <strong>og</strong> 18.00. Ved å starte arbeidsdagengrytidlig, ved 5-6 – tiden om morgenen, kan man avslutte før denmest risikable perioden.• Risikoen <strong>for</strong> antennelse har sammenheng med tilstanden til dettekniske utstyr som benyttes.Teknisk utstyrDårlig vedlikehold <strong>og</strong> mangel på ettersyn kan <strong>for</strong>årsake branntilløp.Dette gjelder <strong>for</strong> motorsager, traktorer, h<strong>og</strong>stmaskiner <strong>og</strong> andremaskintyper med hensyn til• defekte <strong>og</strong> dårlige eksosanlegg• drivstofflekkasjer• overledning• dårlig renhold• u<strong>for</strong>siktighet ved reparasjonerUtstyr – <strong>og</strong> bruk av dette – representerer faremomenter.Ved bruk av motorsag må en være oppmerksom på at:• Varm sag som settes <strong>ned</strong> i tørr vegetasjon kan antenne sk<strong>og</strong>bunnen.• Bensindamp fra overopphetet sag, bensinsøl ved påfylling <strong>og</strong>lignende gir lett antennelse ved høy temperatur.Ved bruk av traktor <strong>og</strong> sk<strong>og</strong>smaskin kan gnister oppstå• ved sluring av kjetting <strong>og</strong> belter mot stein• når bunnpanne eller akslinger tar <strong>ned</strong>i stein• når kjettingstropper slepes over stein32
Sluring av kjetting <strong>og</strong> belter mot stein <strong>for</strong>årsaker sk<strong>og</strong>branner.Sprengningsarbeider må utføres med den største <strong>for</strong>siktighet.Sk<strong>og</strong>smaskiner skal være utstyrt med brannslokkingsapparat, <strong>og</strong>dette må være funksjonsdyktig.Personlige vaner, slik som røyking, bruk av bål ved måltider <strong>og</strong>lignende - må endres!Det er viktig at alle mannskaper blir in<strong>for</strong>mert om brannfaren – <strong>og</strong>at en person har ansvaret <strong>for</strong> å overvåke virksomheten.Det anbefales at brannvesenet er underrettet om lokaliseringen avsk<strong>og</strong>svirksomheten, <strong>og</strong> at risikomomentet drøftes <strong>for</strong>tløpende –etter <strong>for</strong>holdene.VaktVarslingSom <strong>for</strong>ebyggende tiltak anbefales:• Det innføres en vaktordning, hvor en av arbeidslaget blir igjenpå arbeidsstedet 1 time etter arbeidets slutt. Området hvor dagensarbeid har <strong>for</strong>egått, blir kontrollert.• Det avtales en varslingsprosedyre, hvor en i arbeidslaget haransvaret <strong>for</strong> varsling ved brann. Varslingen kan <strong>for</strong>egå ved hjelpav mobiltelefon, sikringsradio, walkie-talkie, internett ellerlignende.• Varslingsmåten bør være avtalt på <strong>for</strong>hånd. En sikring ligger i atbrannvesenet er underrettet om lokaliseringen av sk<strong>og</strong>sdriften.NB! Husk: Riktig stedsangivelse.33
SlokkingsutstyrArbeidslaget skal disponere egnet håndutstyr <strong>for</strong> sk<strong>og</strong>brannslokking– på arbeidsstedet, ved hvileplassen eller på velteplassen. Detteutstyret kan bestå av spader, hakker, økser, sk<strong>og</strong>brannsmekkere <strong>og</strong>bøtter/kanner. Laget må være orientert om hvor nærmeste vannkildebefinner seg. I hvilebrakker <strong>og</strong> på sk<strong>og</strong>smaskiner skal det finnesbrannslokkingsapparat – som er i stand.Etter lengre tid med stor sk<strong>og</strong>brannfare må det overveies å innstillevirksomheten <strong>og</strong> permittere mannskapene.34
Skisse <strong>for</strong> organisering av kommunalt brannvesen ved sk<strong>og</strong>brannBrannsjef/Ansv. ledelseSk<strong>og</strong>sbrannstabForsyningHjelpekorpslederPersonellEks.FIG-lederOperasjonEks.Sk<strong>og</strong>brukssjefEtteretningEks.LensmannSambandEks. FIGSambandsmannPå brannstasjon eller kommunehusSlokkingsledelsenBrannbefalAvsnittsansvarligBrannvesenAvsnittsansvarligBrannvesenAvsnittsansvarligBrannvesenLagførerLagLagførerLagLagførerLagLagførerLagLagførerLagLagførerLagI felten35