Verdens mest omfattende program - Siesenior.net
Verdens mest omfattende program - Siesenior.net
Verdens mest omfattende program - Siesenior.net
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
innblikk4/08www.siemens.noCompliance:<strong>Verdens</strong> <strong>mest</strong><strong>omfattende</strong> <strong>program</strong>Side 8Økt kunnskap og styrket omdømme - s. 5 | Første sertifiserte prosjektleder i Norge - s. 11
StrategiNYTT TEAM: Wilhelm Klaveness og Kristin Gulbraar danner to tredjedeler av den nye avdelingenRegional Compliance Office. Den siste tredjedelen, Solfrid Birkeland, var ikke tilstede da bildet ble tatt.Utvider complianceSiemens følger opp målet om å bli ledende på compliance,og har nå opprettet flere nye stillinger for å sikre etterlevelseav selskapets etiske retningslinjer.På verdensbasis jobber nå over 550personer fulltid i Siemens’ complianceorganisasjon.I Norge har funksjonen iløpet av året blitt styrket med to personeri tillegg til Regional Compliance Officer(RCO).Wilhelm Klaveness ble ansatt som nyRCO fra 1. oktober, da han overtok etterOle Banggren som nå er personalsjefi HRM. Wilhelm er utdan<strong>net</strong> siviløkonomog kommer fra stillingen somHead of Corporate Treasury og FinancialPlanning & Controlling i CorporateAccounting & Controlling. Med seg iden nye avdelingen har han to ComplianceOfficers, tidligere DivisjonsøkonomSolfrid Birkeland fra divisjonHealthcare, og Kristin Gulbraar som tidligerejobbet som Senior Controller iCAC.RCO skal støtte og utvikle Siemens’ forretningsmålgjennom opplæring, rådgivning,oppfølgning og koordineringav et velfungerende compliance-<strong>program</strong>basert på de tre søylene Prevent- Detect - Respond. I tillegg til RCO, harogså divisjoner og datterselskaperegne compliance-ansvarlige som fungerersom rådgivere for alle ansatte ogbistår i implementering og oppfølgningav nye systemer, retningslinjer og prosesser.Det er også etablert et Compliance ReviewBoard (CRB) der ledelsen av selskapetog forretningsenhetene møtesmånedlig for å følge opp implementeringog etterlevelse av alle relevanteprosesser, systemer og retningslinjersom skal sikre at Siemens når målet omå bli ledende innen compliance. Complianceer også fast på agendaen i selskapetsledermøter.Les mer om compliance i hovedsaken påside 8 i dette Innblikk, og på intra<strong>net</strong>tfra compliance-link på høyre side.Fester grepet i NorgeHer finner dudin kontaktpersonRCO Siemens AS og Siemens Oil& Gas Offshore ASWilhelm KlavenessCompliance OfficersSolfrid BirkelandKristin GulbraarLCO Siemens Oil & Gas Offshore ASRoy SkogsrudLCO Siemens Installation ASStian SøhoelSiemens Medical SolutionsDiagnosticsAnn-Cathrin PedersenSiemens AS’ divisjonerAutomation & Drives: Mette JuvollIndustry Solutions:Nina Mellem / Per JacobsenMobility: Lars Johan AndresenBuilding Technologies:Tom ChristensenHealthcare: Are KvernmoenOil & Gas Do<strong>mest</strong>ic:Dag Roar AustmoPower Transmission & Distribution:Lars Ove HusbySiemens Real Estate:Gunnar KragstadTekst: Anne TollerudFoto: Berit RoaldSiemens er verden største leverandør av høreapparater, ogselskapet fester nå grepet i Norge gjennom oppkjøp avSiemens’ tidligere distributør Auditronics. Virksomhetenholder til på Lillestrøm og har en årlig omsetning på ca 30millioner kroner. De har ni ansatte og virksomheten etableressom et eget aksjeselskap. Målet er å minst doble markedsandelenfra dagens omlag åtte prosent.innblikk 4/08 3
NyheterTAR EGEN MEDISIN: Siemens bruker Siemens-løsninger for å energieffektivisere egne bygg, somher ved hovedkontoret i Oslo, der divisjon Building Technologies og eiendomsdivisjonen harsamarbeidet om en rekke tiltak og sparer nå hele 20% av energiforbruket.Vil ha klimavennligebygningerNY RAPPORT: Mandag 24. november lanserteBellona og Siemens sin nye barrierestudie forjournalister og aktører innen næringsbygg.Bildet viser avdelingsleder Ane T. Brunvoll iBellona og administrerende direktør Per OttoDyb i Siemens.– Bellona og Siemens påviste gjennomfjorårets Energieffektiviseringsrapport atNorge kan frigjøre ti prosent av energiforbruketi bygninger. Den ferske barrierestudienviser at dette potensialet kanutløses med forholdsvis få myndighetstiltak,og teknologien er allerede tilgjengelig,sier administrerende direktør PerOtto Dyb.BYGNINGER ER KLIMAVERSTINGER– Det internasjonale energibyråets (IEA)siste prognose anslår at energieffektiviseringutgjør 54 prosent av tiltakenesom må gjennomføres for å stabilisereden globale temperaturøkningen til tograder innen 2030. Internasjonalt trekkesnå bygninger frem som en klimaverstingmed et stort potensial for energieffektivisering,sier Peter Hagen i Siemens’informasjonsavdeling. Han har samarbeidetmed Bellona om den nye studien.I Norge står bygninger for hele 40 prosentav energiforbruket. Myndighetenehar solide miljøambisjoner, men tillaterat det sløses med store energimengdernår forbruket kan reduseres betrakteligmed tilgjengelig og lønnsom teknologi.Eiendomsbransjen ønsker å være med i klimakampen, me<strong>net</strong>terlyser myndighetenes deltakelse. Et for liberalt lovverk,vanskelig finansiering og organisering, og for svake støtteordningerer hovedutfordringene for å øke energieffektiviseringeni bygninger, viser en ny studie fra Bellona ogSiemens.– Det bør være såre enkelt for regjeringenå gjøre som bygningsaktørene ønsker.De kan starte med å følge Danmark,og skjerpe energikravene til byggmed 25 prosent hvert femte år fram til2020. Og de kan som et minimum tredoblebudsjettet til Energimerking avbygg, som vi allerede er på etterskuddmed å innføre, sier Frederic Hauge, lederi Miljøstiftelsen Bellona.BØR SKJERPE KRAVENEDagens regelverk er alt for liberalt for åkunne fange opp potensialet for energieffektiviseringi bygningsmassen, det mener68 av statlige og private eiendomsaktører,og 60 prosent av kommunaleeiendomsaktører. En kraftig innskjerpelseav kravene til energibruk og en forbedringav det offentlige støtteapparatet erviktige virkemidler for å utløse det sværtlønnsomme potensialet på ti prosent avenergibruken i bygningsmassen.Tekst: Anne Tollerud / Peter J. HagenFoto: Siemens4 innblikk 4/08
Økt kunnskap– styrket omdømmeSiemens’ omdømme preges fortsatt av de siste årenes korrupsjonsrelaterte saker, men kunnskapenom Siemens har økt betydelig på de fleste områder. Dette viser undersøkelser som nyliger gjennomført blant beslutningstakere i næringslivet, folk flest, journalister og politikere.VET MER: Økt kunnskap om Siemens både i befolkningen og hos beslutningstakere i næringslivet tyder på at det siste årets kommunikasjonstiltak,som Energieffektiviseringsrapporten og reklamekampanjen har hatt effekt.Beslutningstakere i næringslivet roserSiemens for innovasjon og kompetanse,men har redusert tiltro til vår etikk ogmoral. Med hensyn til innovasjon, kvalitetog dyktige medarbeidere, scorer Siemenspå høyde med StatoilHydro ogandre sentrale norske aktører vi gjernesammenlikner oss med. Likevel menerhele 70 prosent av beslutningstakerne inæringslivet at Siemens ikke kjen<strong>net</strong>egnesav høy etikk og moral. Mer positivter det at andelen som mener de kjennerSiemens godt øker betraktelig, fra34 til 48 prosent. Kunnskapen om Siemenshar også økt betydelig innenenergi og industri, og også innen helse.KOMMUNIKASJON VIRKERNorges befolkning kjenner oss bedreenn tidligere, og flere svarer at de hargod eller veldig god kjennskap til at Siemensarbeider med tjenester og produkterrelatert til industri (83 prosent),energi (65 prosent) og helse (47 prosent).Økt kunnskap om Siemens både ibefolkningen og hos beslutningstakerei næringslivet tyder på at det siste åretskommunikasjonstiltak, som Energieffektiviseringsrapportenog reklamekampanjenhar hatt effekt.Journalister og politikere gir gjennomdybdeintervjuer klare signaler om at deresinntrykk av oss i stor grad kjen<strong>net</strong>egnesav korrupsjonssakene. Men viblir fremdeles ansett som et stort ogviktig selskap, som de er åpne for åmotta informasjon fra.OFFENSIV MEDIESTRATEGIKonklusjonene fra TNS Gallups undersøkelserer tydelige. Vårt omdømmekan forbedres dersom vi i større gradkjen<strong>net</strong>egnes av høy etikk og moral,fremstår troverdig i media, og har enmer synlig ledelse. Vi vil derfor følgejobbe aktiv med disse områdene fremover.Vi vil også jobbe med å få frem hva Siemenshar gjort globalt og i Norge i tilknytningtil compliance, eller etisk forretningsførsel.Siemens’ historie omhåndtering av compliance kan gi et merbalansert bilde av selskapet vårt, og påsikt bidra til at vi blir en referansebedriftinnen etikk. Dette er budskap vi vilfokusere på, og du kan lese mer om statuspå compliance i hovedsaken i denneutgaven av Innblikk.Tekst: Mali SmogeliFoto: Berit Roaldinnblikk 4/08 5
NyheterPopulært møte på Sluppen– Jeg er stolt på vegne avTrondheim over at Siemenshar fått verdensansvaret forkraftelektronikk til subsea.Næringslivet vårt trengeren slik motor, uttalte nytilsattadministrerende direktøri Næringsforeningen iTrondheim, Berit Rian. Hunvar en av 80 gjester da DeepSea Society hadde møte hosSiemens nylig.VIKTIG MOTOR: – Vi skal øke mer i omsetning enn i antall ansatte. I den sammenhengen erSiemens en viktig motor, sier leder i Deep Sea Society, Lars E. Mathisen.Siemens hadde invitert medlemmene iDeep Sea Society til Sluppen en onsdagskveldtidlig i november, blant an<strong>net</strong>for å fortelle at Siemens, ved PowerElectronic Center, har fått verdensansvarfor hele Siemens-konser<strong>net</strong>s satsingpå kraftelektronikk til undersjøiskeoljeinstallasjoner.– Å kunne samles på denne måten erviktig for at hele næringsklyngen blirsterkere, sier Berit Rian.STORE AMBISJONERFOR OLJE OG GASSDeep Sea Society er næringslivsklyngenfor olje og gass i Midt-Norge. Klyngener regionens raskest voksende og harambisjoner om å ha en samlet omsetningpå 20 milliarder kroner og 9.000ansatte i 2014. I Trøndelag er det 120bedrifter i Deep Sea Society og klyngenkjen<strong>net</strong>egnes av flere små bedrifter.– Vi vokser med 20 prosent i året. Detbetyr at vi i 2014 vil ha gått forbi varehandelenog være den største næringsklyngeni regionen. Det som er viktigframover er å bidra til at mange bedrifterblir sterkere industrialisert. Vi skalrett og slett selge produkter i stedet fortimer. Vi skal øke mer i omsetning enn iantall ansatte. I den sammenhengen erSiemens en viktig motor, sier leder iDeep Sea Society, Lars E. Mathisen.IMPONERT OVER FOU– Jeg har i dag lært at Siemens globalthar et FOU-budsjett på 45 milliarderkroner, og til sammenligning harStatoilHydro to milliarder kroner og dennorske stat 14 milliarder. Det er klart atSiemens er akkurat det lokomotivet vitrenger når vi skal bli enda sterkere påolje- og gassområdet, sier spesialrådgiverGunn Kari Hygen i Næringsforeningeni Trondheim.– Siemens har så mye krefter og knowhow.Dette er svært viktig for en hel region,istemmer salgskonsulent Lars EinarBjørset fra Ship ManoeuvringSimulator Centre AS.Sammen har de hørt plassjef Otto Frøsethfortelle om Siemens’ globale tilstedeværelsemed over 400.000 ansatte,om bedriftens evne til å fornye seg oghvor viktig Siemens har vært, og er, iTrondheim. De har også hørt leder forOlje og Gass i Trondheim, Jan Erik Lystad,fortelle at når John Mc Cain kom tilvalgvaka i Phoenix på valgdagen gjordehan det kanskje med helikopter, men dahan dro hjem igjen tok han trikken, ogdet med hjelp av elektronikk produsert iTrondheim.SAMLET HOS SIEMENS: – Å kunne samles pådenne måten er viktig for at helenæringsklyngen blir sterkere, saadministrerende direktør i TrondheimNæringsforening, Berit Rian til plassjef OttoFrøseth.LOKALT ENGASJEMENT– Hvis dere kjenner noen som kan noeom vannbehandling, våtgass, elektronikkog reguleringsteknikk så ring mæ– vi træng folk i alle fagfelt. Vi er et innovativtselskap som har vært i byen i100 år og har tenkt å bli her enda lenger,sier Jan Erik Lystad til forsamlingen.– Nærheten til NTNU og teknologimiljøeneer svært viktige, sier Frøseth. Vi harambisjon om å bli en verdensledendeleverandør på subseasystemer og vi harambisjon om å engasjere oss mer i detlokale, avsluttet Frøseth. Og publikumlikte det de hørte.Tekst og foto: Kjersti Bruheim6innblikk 3/08
CT tar dyrediagnostikktil en ny verdenBare ytterst få dyreklinikker i Norge har tatt i brukCT i diagnostikk av dyr. For Oslo Dyreklinikk åp<strong>net</strong>det seg en ny verden av detaljer med CT i hus. Flerekjæledyr kan reddes og diagnosene blir sikrere.En avansert bildeteknologi somhar vært oss mennesker foruntsiden 70-tallet, er nå på full fartinn i veterinærverdenen. Når pasienteneikke selv kan gjøre redefor seg, er detaljert bildediagnostikkav stor betydning. HosOslo Dyreklinikk danner nå CTbilderet viktig grunnlag for viderebehandling.MER PRESISE DIAGNOSER– En god del diagnoser er sværtvanskelig å stille uten CT. Anskaffelsenav CT har bedret behandlingstilbudetenda mer ennvi hadde håpet på. Det har åp<strong>net</strong>en ny verden av detaljer for ossog gitt oss dypere innsikt, sierdaglig leder ved Oslo Dyreklinikk,Monica Heggelund.Heggelund er spesialist i smådyrsykdommerfor hund og katt,og er overrasket over hvor mangeflere svulster de oppdager nå iforhold til tidligere.– Vi ser betydelig mer enn vi troddevi ville se. Tidligere ville engod del av disse svulstene, spesielti sentralnervesystemet, gåttoss hus forbi. Diagnostiseringener blitt langt mer presis og dermedogså sikrere, forteller Heggelund.FÅR FLERE PASIENTER MED CTCT og digital teknologi gir ogsåbedre kommunikasjon med kundene.Ved hjelp av visualiseringsverktøykan veterinærene konstruereskarpe 3D-bilder som erenklere å forklare og enklere åforstå for dyreeierne.– Vi får helt klart flere pasienterfordi vi har CT og moderne utstyr.At vi nå oppdager mer, fører ogsåtil flere behandlinger og redderflere kjæledyr, mener klinikksjefHeggelund.Tekst og foto: Anne KvarvågMiniportrettNAVN: Svein Tore StenvoldALDER: 40 årSIVILSTAND: Gift med Hilde, har to barnBOSTED: Haslum i BærumSTILLING: Avdelingsleder elektroAVDELING/DIVISJON:Teknisk avdeling, Siemens Oil and Gas Offshore ASI SIEMENS FRA: Februar 2007HVA JOBBER DU MED NÅ?Som avdelingsleder jobber jeg med å rekruttere ogforvalte ingeniører i elektroavdelingen i Oslo, Bergenog Stavanger. Når vi får inn nye prosjekter, erdet min jobb å finne ledig kapasitet hos mine medarbeidere,eller skaffe nye ressurser hvis vi trengerdet for teknisk gjennomføring av prosjektet. Detsiste året har vi doblet antall ansatte i Oslo-avdelingen,og vi er nå 70 personer i elektroavdelingenpå landsbasis. Jeg jobber naturligvis også med åutvikle medarbeiderne mine og passe på så de trivesog blir i Siemens.HVA LIKER DU BEST MED JOBBEN?Kollegene og miljøet i Siemens.DU KAN FORBEDRE ÉN TING I SIEMENS,HVA VELGER DU?Kaffeautomatene.HVA GJØR DU HELST I FRITIDEN?Tilbringer tid med familie, venner og god mat. Erogså gjerne på jakt, vi er en vennegjeng som hardratt på gåsejakt i Lofoten hvert år de siste 15 årene.HVILKEN BOK LESTE DU SIST?Jeg leste Stieg Larsson trilogien og den var svært bra.HVA ER DITT LIVSMOTTO?Jeg er kjent som en som samler på elektroniskedingser, så det må vel være at «den som dør medflest leker, vinner!».DETALJERT DIAGNOSE: For den 11 år gamle hunden Taco har trening påvanntredemølle, fysioterapi og laserbehandling gjort underverker, mye takketvære en detaljert diagnose fra CT. Her er Taco sammen med veterinærassistent ogsykepleier Linn Økshed ved Oslo Dyreklinikk.innblikk 4/08 7
ComplianceVil bli ledende påcomplianceEtter siste års hendelser har Siemens globalt tatt mål av seg til å bli verdenes ledendeselskap på etisk forretningsførsel. Programmet, som omfatter 428.000 medarbeidere iover 190 land, er trolig verdens <strong>mest</strong> <strong>omfattende</strong> compliance-<strong>program</strong>.Med nulltoleranse for ulovlig eller upassendeoppførsel skal Siemens compliance<strong>program</strong> bidra til at Siemens blir ansettsom ledende i verden på etiskforretningsførsel, og de igangsatte tiltakenehar allerede begynt å gi effekt..For ett år siden fikk Siemens null poengog var rangert dårligst på Dow JonesSustainability Index relatert til etikk ogmoral. I år ble vi rangert som aller best ivår bransje med 93 poeng av 100 mulige.Tiltakene har vakt positiv oppmerksomhetblant kunder, konkurrenter ogorganisasjoner verden over.– Det er på det rene at det er begått alvorligeog til dels straffbare forhold iSiemens-konser<strong>net</strong>. Selv om vi er klarepå at hendelsene i Norge ikke har værtstraffbare, er det utvilsomt avdekket kritikkverdigeforhold. Det beklager vi, sieradministrerende direktør Per Otto Dyb.8 innblikk 4/08
Hva er compliance?Compliance betyr at all aktivitet ivirksomheten vår gjennomføres ioverensstemmelse med gjeldendelover og interne retningslinjer.UTFORDRINGER70 prosent av lederne i norsk næringslivsynes ikke Siemens har høy etikk ogmoral, viser en fersk undersøkelse. Hvorrealistisk er det da at vi kan nå vårt målom å bli verdens beste selskap på etikkog god forretningsførsel?– Siemens i Norge har fått mye oppmerksomhetde siste årene etter medieoppslagom at datterselskapet SiemensBusiness Services feilfakturerte Forsvaret,og tidligere ledere dro på golfturmed blant an<strong>net</strong> Forsvarsansatte. Samtidigble vårt morselskap i Tyskland involverti <strong>omfattende</strong> korrupsjonssaker.Ikke overraskende har medieoppmerksomhetenvært stor. Opplevelsen avSiemens’ etikk og moral er følgelig på etbunnivå. For oss har disse sakene værten alvorlig vekker, men samtidig har devært starten på noe som vil styrke selskapet,sier Per Otto.LØNNSOM ETIKKLønnsomhet vil alltid være den dominerendeverdien i vår markedskultur fordilønnsom drift sikrer arbeidsplasser ogaksjonærverdier. Men også en solidetisk plattform vil i fremtiden være enforutsetning for god forretningsdrift pålik linje med helse, miljø og sikkerhet.Et stort antall av våre ledere internasjonalter erstattet som følge av de gamlesakene. Konser<strong>net</strong> krever vandelsattestav alle nye ledere, også ved internt opprykk.Det er svært strenge prosedyrerfor kundepleie og sponsing, og en tilsvarendestreng internkontroll for å sikreetterlevelse av retningslinjene.– Vårt mål er at Siemens skal fremståsom et eksempel til etterfølgelse, ogikke til skrekk, avslutter Per Otto.Tekst: Anne TollerudFoto: Berit Roald, Anne Tollerud, SiemensFakta omcompliance i SiemensSiden 15. november 2006 da hovedkontoreti Munchen ble ransaket avtyske påtalemyndigheter har Siemens-konser<strong>net</strong>arbeidet systematiskmed å rydde opp i gamle saker,og sikre at liknende ikke kan skjeigjen.■ 85 millioner sider dokumentasjoninnhentet.■ 40 millioner sider gjennomgått.■ 1750 intervjuer i 34 land.■ Indikasjoner på korrupsjon i 51land.■ 127 millioner regnskapstransaksjonergjennomgått.■ 40 millioner banktransaksjonergjennomgått.■ 1,3 milliarder euro rapportert somupassende utbetalinger.■ Over 870 millioner euro er bruktpå å avdekke feil og sikre Siemensmot slikt igjen.■ 550 jobber fulltid i Siemens’ complianceorganisasjon.■ 123.000 gjennomgikk web-basertopplæring i 2008.■ 317 norske medarbeidere på webkursi 2008.■ 320 norske medarbeidere på kursi 2008.■ I 2008 takket Siemens nei til å bypå prosjekter verdt ca 180 millionereuro (0,1% totalen) på grunnav compliance-relaterte temaer.innblikk 4/08 9
ComplianceCompliance HelpDesk■ Her finner du informasjon omhvor du kan henvende deg om duhar spørsmål rundt compliancetema, eller ønsker å varsle omhendelser eller aktiviteter sombryter med lover eller Siemens’compliance regelverk. Du finnerCompliance HelpDesk på intra<strong>net</strong>tunder Compliance.■ Ask us fikk 4000 henvendelserrundt compliance-relaterte spørsmåli 2008. Det ble registrert 539henvendelser til Tell us, hvorav338 førte til videre undersøkelserog tiltak.? ASK USSpør om alle compliance-relaterteemner! TELL USVarslingskanal for forhold som erlovstridig eller bryter med selskapetsetiske retningslinjer. Denne driftesav et eksternt selskap som sikrerkonfidensialiteten til den som varsler.FIND ITSøkeverktøy for informasjon om etikkog compliance-relaterte temaer.IMPROVE ITGi dine forslag til forbedringer gjennom«Improve it».Vi er på veiEn undersøkelse blant medarbeiderne viser at vi er på vei,men fortsatt har et stykke å gå for å bli best på compliance.I Norge var det 347 som svarte på deninternasjonale compliance-undersøkelsen.– De viktigste funnene var at kommunikasjonenrundt compliance må bli bedre,det må bli lettere å finne relevantinformasjon og vi må bygge opp igjentillitten til at Siemens er villig til å ofreforretningsmuligheter når disse stridermed våre prinsipper, sier Wilhelm Klaveness.Han er compliance-ansvarlig i SiemensAS og leder Regional ComplianceOffice.– Alle ansatte må kunne stole på at regelverketgjelder likt for både medarbeidereog ledere, og at de kan kontakteCompliance organisasjonen uten fryktfor represalier. Fokus er ikke på de som ibeste mening begår feilvurderinger,men de som mot bedre vitende bryterregelverket og samtidig risikerer selskapetsomdømme.FORENKLER HVERDAGENDe siste årene er det bygd opp rutinerog systemer for å sikre compliance i alledeler av organisasjonen. For noen hardette ført til en mer komplisert arbeidsdag,men nå har tiden kommet for åforenkle prosessene.– Compliance skal være en naturlig delDEL AV HVERDAGEN: - Compliance skal væreen naturlig del av hverdagen vår, uten ekstraarbeid, sier compliance-ansvarlig i SiemensAS, Wilhelm Klaveness.av hverdagen vår, uten ekstra arbeid.Derfor gjennomgås alle prosesser for åse hvor man kan forenkle og effektivisere.Stikkordet er «simplification». Vi gårfra en transaksjonsbasert tilen risikobasert kontrollstruktur,og detskal være våre verdierog ikke reglenesom styrer, sierWilhelm.Sponsing, kundepleie og samfunnsansvarEn avtale om sponsing eller kundepleie er en potensiell risiko for brudd på våre etiskeretningslinjer. Derfor skal slike avtaler godkjennes før de inngås.For å sikre at lover og regler følges ogat pengebruken er åpen og gir innsyn(transparens), skal alle avtaler godkjennesfør de inngås. Av samme grunn måkostnadene belastes riktig konto.Potensielle avtaler innenfor sponsing,samfunnsansvar og donasjoner, samtmediekjøp relatert til sponsing og donasjoner skal før de inngås godkjennesav Corporate Communications vedAnne Tollerud eller Gry Rohde Nordhus.Kundepleie relatert til messer og utstillingerder kunder og andre samarbeidspartnereer involvert (hospitality), skalfør de inngås godkjennes hos RegionalCompliance Office.Det kan være vanskelig å se hva som erforskjellen mellom sponsing og kundepleie(hospitality), og andre aktivitetersom samfunnsansvar, donasjoner, messer,utstillinger og logoannonsering. Dufinner mer informasjon om dette på inter<strong>net</strong>tunder Corporate Communicationsog Sponsorater i venstremenyen.10 innblikk 4/08
PM@SiemensFørste sertifiserte prosjektlederEt globalt sertifiserings<strong>program</strong> staker ut karriereveien for prosjektledere i Siemens.Lars Erik Johansen i Siemens Installation var den første som ble sertifisert i Norge,og hittil er 12 prosjektledere sertifisert.Mer enn halvparten av Siemens’ forretningerglobalt er prosjektbasert. På verdensbasishar Siemens 16.000 prosjektledere.Det betyr at rundt fire prosentav de ansatte er ansvarlig for 50 prosentav omsetningen!ALLE SERTIFISERT I 2010I Norge har Siemens AS 65 registrertefulltidsprosjektledere i tillegg til 11 seniorprosjektledere. Så langt har 12 avde 16 som har gjennomgått sertifiseringsprosessenmottatt sine sertifikater.Alle som blir vurdert, uansett om dekvalifiserer til kravene eller ikke, får etforslag til utviklingsplan. Sertifiseringengjøres på tre nivåer; prosjektleder, seniorprosjektleder og prosjektdirektør.– Sertifiseringsprosessen er et viktigledd i utviklingen av vår prosjektlederkompetanseog så langt er det baregode tilbakemeldinger fra deltakerneog deres ledere. Vi opplever høy kompetanseblant prosjektlederne, sier PerOtto Moe, som er ansvarlig for sertifiseringen.Målsettingen er at alle prosjektlederei Siemens AS skal være sertifiserti løpet av 2010.PROFESJONELT INNTRYKK: – Gjennom sertifiserings<strong>program</strong>met får vi tydeliggjort hvilke krav somsettes til oss, samtidig som en sertifisering gir et profesjonelt inntrykk eksternt, sier Lars ErikJohansen i Siemens Installations.spennende og utfordrende oppgave,som jeg måtte fremføre for et reviewboard(eksaminatorene), forklarer LarsErik.Tekst: Nina LøvlundFoto: Anne TollerudLARS ERIK FØRST UT I NORGELars Erik Johansen i Siemens InstallationAS var den første som ble sertifisert iNorge. Sammen med fire andre Siemens-kollegerbesto han 11.09.08 testeneog fikk tittelen Sertifisert Prosjektleder.Som prosjektleder for storeprosjekter som Gardermoen, Nye BislettStadion, Fornebu Arena og assisterendeprosjektleder på Operaen, var han nær<strong>mest</strong>selvskreven til sertifiseringstesten.– Først ga jeg en egenvurdering avmine sterke og svake sider. Min ledergjorde tilsvarende vurdering, og ensammenligning dan<strong>net</strong> grunnlaget foren kartlegging av mitt erfarings- ogkunnskapsnivå. Deretter fikk jeg enPROFESJONELL MED SERTIFISERING– Som prosjektleder lærer jeg noe hele tiden,og vi gjennomfører stadig mer komplekseprosjekter. Sertifiseringen verifisererkunnskaps- og erfaringsnivået, og gjørdet langt enklere å jobbe videre med å utviklemeg både på teoretisk og praktisknivå, sier Lars Erik.– Gjennom sertifiserings<strong>program</strong>met blirdet tydelig hvilke krav som stilles, samtidigsom en sertifisering gir et profesjoneltinntrykk eksternt. Som et ledd i videreutviklingendeltar jeg nå på et eksternt prosjektkursi regi av PM@siemens. Kursetavsluttes med en hovedoppgave neste år,sier Lars Erik, som for tiden venter spentpå resultatene fra siste eksamen.Prosjektledelse iSiemens ASProgrammet sertifiserer:■ Prosjektledere■ Senior Prosjektledere■ Prosjektdirektører (sertifisering iTyskland)Så langt:■ Prosjektledere: 65– sertifiserte: 12■ Senior Prosjektledere: 11– sertifisert: 1■ Prosjektdirektører: 0innblikk 4/08 11
Navn Otto Frøseth Alder 52 år Sivilstand Samboer Barn 3 jenter, 2 barnebarn Bor Solsiden, TrondheimFritid Dykking, sykling, langrenn, slalåm, fisking Ansatt 1992 Nå Plassjef i Trondheim fra 1. juli 2008(og divisjonsdirektør for divisjon Building Technologies)Humor, lidenskapog handlekraft!Han sier det ofte – ordet lidenskap. Han sier det langt oftere enn det sjefer pleier når desnakker om ledelse, eller livet for den del. Humoren merkes med en gang. – Det fallerhelt naturlig for meg, alt blir enklere med humor, sier Otto Frøseth. Og handlekraften?Ingen kan være sammen med Siemens’ nye plassjef i Trondheim særlig lenge, uten åmerke at her er det handlekraft!– Kainn det bli be’er i morra? Er mittmantra. Det som driver meg er ønsketom stadig å kunne forbedre prestasjonene.Jeg er nok en krevende sjef, menryddig.Hva mener du med ryddig?– Ord og handling henger sammen hosmeg. Jeg er en mann som leverer.Blikket er fast, øynene levende. Smilerynkenealdri langt unna. Han har detsikkert travelt, men det virker som omhan har all verdens tid. Otto Frøseth eren mann som evner å være svært til stedei øyeblikket og oppgaven.– Jeg liker egentlig ikke å snakke ommeg selv, jeg liker å være litt i bakgrunnen.Derfor måtte jeg tenke meg litt ekstraom, når forespørselen om å væreplassjef dukket opp i vår. Samtidig er jegen utrolig nysgjerrig og leken type, såjeg tenkte: Koffor itj?! Jeg ønsker gjennommitt lederskap å skape tillit, toleranseog trivsel. Jeg er selv ikke redd forå gjøre en feil. Det må være lov å driteseg ut. Husk at bak maska er vi alle mennesker.Samtidig er det viktig med goderelasjoner. Ingen er god alene, så en måinkludere de ressursene en har i organisasjonenslik at alle jobber mot sammemål. Flest mulig må være med å ta ansvarfor resultatene. Lederne må stå oppog ta ansvar, motivere og vise veien motmålet. Det er viktig å vite at det er storforskjell på å ha autoritet og å være autoritær,sier han.TIDLIG ENGASJERT I LEDERSKAPOtto Frøseth begynte tidlig å engasjereseg for lederskap, og han ble EDB-direktøri en større Trondheims-bedrift alleredesom 29-åring.– Kanskje skyldes det at jeg hadde enutrolig dårlig sjef en gang, spøker han.– Jeg er en tenker, jeg leser mye. Ledelseer undervurdert som konkurransefortrinnog den undervisningen som gis iledelse her i landet i dag, er gårsdagenspensum. Jeg er veldig engasjert i detteog vil gjerne se ting i et langsiktig perspektiv.Jeg er nok en arkitekt som trivesgodt i et stort landskap. Samtidig vil jegikke være en sterk leder. Sterke lederepassiviserer. Da slapper de andre av fordilederen gjør jobben. Jeg vil være en delav et stort fellesskap. Summen av alt dugjør, blir et tall tilslutt, sier Otto.– Vi jobber i dag iet flott firma somgjør mye bra forutviklinga i denverden vi lever i.Det må vi værestolte av. Samtidighar vi et stortansvar slik at viikke bruker oppmiljøet, vi somjobber med teknologi.Jeg erderfor utroligopptatt av å sehelheten i ting,jeg må forstå. Samtidigliker jeg enkle eløsninger, men ikkelettvinte!12 innblikk 4/08
ADRENALINKICK: Nede på 20 meter går det ikke an å tenke på et møte en skal ha i neste uke. Risikoen er så høy, en må ha fullt fokus.Du vet jo ikke når du går ned, om du kommer opp igjen. Det gir et utrolig adrenalinkick, sier Otto Frøseth.NYSGJERRIG PÅ DET MESTEPå jobben er lidenskapen strategi, forretningsutviklingog endringsledelse, menaktiviteten er også høy i fritida.– Jeg er så forferdelig nysgjerrig på alt!Ungene beskylder meg for å ha ADHD.Jeg liker utrolig mange ting. Dykking foreksempel. Jeg tok dykkersertifikatsammen med min datter for fem år siden.Det er utrolig spennende. Nede på20 meter går det ikke an å tenke på etmøte en skal ha i neste uke. Risikoen erså høy, en må ha fullt fokus. Du vet joikke når du går ned, om du kommer oppigjen. Det gir et utrolig adrenalinkick,sier han. Samtidig bedyrer han at hanogså liker å sitte rolig ved et fjellvannmed fiskestanga. Men jeg begynner åskjønne at turen fram dit, gjerne kan krevesin mann.– Hvor henter du energien fra?Et lite øyeblikk er det nesten så jeg trorhan ikke skjønner spørsmålet, men såkommer det:– Fra å være i aktivitet. Sykle, gå på ski,både nedover og bortover. Fisketurer,både på fjellet og på sjøen. Otto omtaleralt dette og ordet lidenskap dukker stadigopp.– Mange lidenskapelige personer erogså glad i å lage mat!?– Ja, jeg elsker å lage mat!! Men jeg vilrå grunnen alene. Hvis samboeren minvil hjelpe til, får hun beskjed om å forsvinne.Jeg liker ikke innblanding. Sisthelg hadde vi gjester. Da laget jeg elgkjøtt.Mmm, kjøpe inn vin, smake på denmens maten lages. Det er herlig! Etter åha vært i Thailand kjøpte jeg meg wokog nå vet jeg hvor viktig fiskesausen erfor det thailandske kjøkken.– Hva slags far er du?– Omsorgsfull og leken! Barnslig, sier ungene.Ja, jeg er en guttunge. Jeg elskerduppeditter og leker gjerne med barnebar<strong>net</strong>sin radiostyrte bil. – Hva medmusikk, litteratur og kunst? – Jeg lesermye. Liker krim, men også andre ting.Jeg ler så jeg hyler av John Irvings Garpsbok. Liker John le Carrés krim og akkuratnå leser jeg Unni Lindell. Dessuten harjeg et lidenskapelig forhold til bildekunst.Jeg går på kunstutstillinger og serjeg noe jeg liker, så kjøper jeg det. Nåhar jeg ikke plass til mer og blir nødt til åholde meg i skin<strong>net</strong>. Akkurat nå er detforresten fotografering som er den storehobbyen, å ta gode bilder med mitt Nikon-kameraog drive med bilderedigeringog behandling etterpå er utroligspennende. Det er lenge siden jeg harglemt at Otto Frøseth egentlig ikke likerå bli intervjuet, ei heller å snakke om segselv.– Liker du musikk?Ja, er nesten altetende, men en klar favorittmot rock! Bruce Springsteen ogDum Dum Boys. Jeg vasker gjerne husettil «Splitter pine», men skal jeg slappe avmå det bli Jan Garbarek.– Hva er det med Garbarek?– Intensiteten!Tekst: Kjersti BruheimFoto: Privat, Siemensinnblikk 4/08 13
I fartenSkriver barnebøkerAnne Kvarvåg jobber til daglig som webredaktøri divisjon Healthcare og har i høst utgittsin første barnebok på eget forlag. Denhandler om de to gullfiskene Rikke og Ruben,som ikke er helt som andre gullfisker.De har nemlig et helt spesielt gen og slekterpå den Sør-Amerikanske lungefisken.Det betyr at de også kan leve kort tid utenforakvariet ved zoosenteret, der de til nåhar levd et trygt og godt liv. Helt til en slemgutt drar dem ut av akvariet. Etter hverthavner fiskene på en lang og farlig reise,før de til slutt blir gjenforent med fiskefamiliensin.– Ideen til å lage en barnebok fikk jeg etterat datteren min og jeg hadde diktet godnatthistorierom Rikke og Ruben over langtid. Hun hadde stor glede av historien ogjeg tenkte at dette også kunne vært morsomtfor andre barn, sier Anne, som har arbeidetdeltid i Siemens mens hun har skrevetbok.Her overleverer en stolt Anne Kvarvåg (t.v) bøkene om Rikke og Ruben til den førstebokhandleren, Anne Havnås i Libris på Bjørkelangen.Miljøvennlig transportJohn Dawes i Siemens Oil & Gas Offshore kjører sin Peugeot 106elbil til jobben på Linderud i Oslo hver dag. Nå har flere elbilerkommet til etter at eiendomsdivisjonen har satt opp flere parkeringsplassermed strømuttak for lading. Vanligvis er John en av deførste på parkeringsplassen, men en dag han kom litt sent kunnehan fotografere denne miljøvennlige samlingen:1 konvertert Citroen, 1 Peugeot 106, 1 Citroen Saxo, 1 Kewet CityJet og 1 Kewet Buddy.Radiostyrt fritid i BergenSiemens-laget i Bergen har fåtten ny gruppe for store gutter ogjenter som liker radiostyrte lekersom helikopter, biler og båter.SRC-Bergen (Siemens Radio ControlledBergen) hadde 12 aktivemedlemmer med nyinnkjøpte helikoptreallerede etter tre uker.De fleste av gruppens medlemmerer nybegynnere, noe somhar gitt enkelte harde landinger. Det er derfor ord<strong>net</strong> rabattavtalehos Elefun som raskt sender reservedeler etter behov.– Vi håper selvsagt at også andre fatter interesse når de ser hvorsosial, engasjerende og lærerik denne hobbyen er. Ta gjernekontakt med Karstein Hordnes eller Ståle Sveen hvis du vil starteen slik gruppe der du jobber.DILBERT14 innblikk 4/08
Rydder miner med pantepengerDet blir mange tomflasker på arbeidsplasseni løpet av et år, og Rune Dalen iSiemens Oil & Gas Offshore har tatt jobbenmed å pante flasker for kollegene.For pengene kjøper de «Minefri skolevei»,et prosjekt gjennom Norsk Folkehjelp.En meter minefri skolevei koster20 kroner, og hittil har kollegene i SOGOkjøpt 45 meter med penger fra tomflaskene.Dette er et engasjement til etterfølgelse,og at det er behov for innsatsen er detikke tvil om. Hver halvtime skades ellerdrepes noen av en landmine, og mangeav disse er barn. Norsk Folkehjelp arbeidermed minerydding for å trygge boligområder,jorder og skoleveier i krigsherjedeområder. Har du lyst til å gjøre detsamme der du jobber?Les mer på www.norskfolkehjelp.noNy i SiemensNAVN: Mats Remi NordheimALDER: 24 årSIVILSTAND: SingelBOSTED: TromsøSTILLING: ServiceteknikerAVDELING/DIVISJON:Building TechnologiesI SIEMENS FRA: 1. november 2008HVA JOBBER DU MED?Jeg monterer alarmsystemer,adgangskontroll og videoovervåking.HVILKEN BAKGRUNN HAR DU?Har arbeidet som elektriker i fem år.Gratulerer25 ÅR I SIEMENS02.01 Rasten, Frank S/O20.02 Flatholm, Merete Lorentzen S/B01.03 Madsen, Rolf S/B01.03 Bjørgen, Anne Mette S/O40 ÅR I SIEMENS21.03 Halvorsen, Rune, S/O50 ÅR07.01 Kåfjord, Wenche S/O17.01 Fjaell, Thomas Jan Olov S/T26.01 Granly, Martin S/SOGO05.02 Sandvik, Svein Åge S/T14.02 Sandtorv, Håkon S/B27.02 Madsen, Rolf S/B13.03 Libråten, Nils Georg S/O26.03 Skavland, Magnus S/Stavanger28.03 Dessen, Fredrik T/SOGO60 ÅR10.01 Kragstad, Gunnar S/O18.01 Olsø, Gunvor S/T22.01 Fordelsen, Roald S/B04.02 Rolfseng, Inger Lise S/T12.02 Ellefsen, Lisbeth Stensaa S/O18.02 Hagen, Kolbjørn S/T19.02 Halvorsen, Rune S/O27.02 Henriksen, Svein Åge S/O01.03 Stølsvik, Andreas S/Stavanger05.03 Torgersen, Tore S/O11.03 Filtvedt, Pål T. S/O70 ÅR15.01 Lindstad Aud Oddbjørg,Åsnes Finnskog08.02 Solberg Carl Oddvar, Oslo14.02 Løkke-Sørensen Thor, Lillestrøm22.03 Berg Kjersti, Enebak31.03 Kopperud Svein, Oslo18.01 Aanonli Kåre, Trondheim05.02 Halvorsen Kjell Willgohs,Trondheim25.03 Sørgård Knut Martin, Trondheim80 ÅR13.01 Larsen Leif, Skedsmokorset03.03 Haugen Johan, Storås21.03 Juberg Aina, Jakobsli90 ÅR21.01 Bondkall Kåre Arvid, Sandvika02.03 Eriksen Else Randi, OsloHVORFOR VALGTE DU SIEMENS?Har tidligere arbeidet i SiemensInstallasjon og trives godt i Siemens. Dennye jobben i BT ga meg nye utfordringer.Nå jobber jeg ikke bare som elektriker,men mer med teknikk og <strong>program</strong>mering.I denne jobben har jeg også muligheten tilå flytte på meg og bo forskjellige steder.HVA GJØR DU HELST I FRITIDEN?Om vinteren kjører jeg snøskuter og omsommeren liker jeg å gå tur.HVA ER DITT LIVSMOTTO?Lev hver dag som det er din siste.Siden sist har vi fått19 nye kolleger,vi ønsker alle velkommentil Siemens.innblikk 4/08 15
sSIEMENS ASPOSTBOKS 10613 OSLOwww.siemens.noInnovasjonsNyttv/ Mats ThorstensenHvilken teknologi former livet vårt i fremtiden? Siemens legger storeressurser i å finne mer energieffektive og miljøvennlige løsninger fordagens og morgendagens samfunn. Ta en titt på noen av de sisteinnovasjonsnyhetene her.Bedre inneklima med sensorerForskere i Siemens utvikler nå sensorer som kan brukes som sanseorganeri bygninger. Tusenvis av slike sensorer installeres i hele bygget,der de kan gi beskjed om all innendørs luft, temperatur og lyssetting,og reagere på dette. Sensorene er ment å etterlikne naturenog skal fungere på samme måte som når sansene og nervene kontinuerliggir informasjon til hjernen, slik at den igjen kan ta den besteavgjørelsen. Forskerne undersøker også om det er mulig å lage sensorerhvor levende celler kan fungere som indikatorer.Scanner kroppen på fem minutterSiemens har utviklet en avansert bildeteknologisom kombinerer funksjonene på de <strong>mest</strong> avanserteCT-scannerene og høyoppløselig PET-systemene.Den nye Biograph mCT kombinerer allemulighetene med molekylær bildeteknologi ogrøntgenteknologi i ett og samme apparat. Det erdet eneste systemet som gir PET-bilder i to millimetersoppløsning og med en bildekontrast somer fire ganger bedre enn vanlig PET. CT røntgenkildenroterer rundt pasienten tre ganger i sekundet,og den 128-skivers bildeteknologien gjørdet mulig å få en oppløsning på 0,33 millimeter.Høreapparat som tilpasser seg barns alderEt nytt høresystem fra Siemens tilpasser seg barns endrende hørselskravetter hvert som de vokser opp. I teorien kan det derfor brukesfra fødselen av. Ved hjelp av en spesiell <strong>program</strong>vare kan løsningenjusteres etter bar<strong>net</strong>s behov, som endres med alderen. Fra å følgemed på skolen eller høre på musikk uten å bli avbrutt.